C 184/96
SV
Europeiska unionens officiella tidning
25.5.2023
2.6 I ett alltmer digitaliserat energisystem med decentraliserad produktion, överföring och distribution av energi och fler digitalt uppkopplade enheter i hemmen ökar risken för spionage, cyberbrottslighet och maskinvarufel i samband med energiförbrukning.
Därför föreslår kommissionen väl samordnade cybersäkerhetsåtgärder för att stärka systemets övergripande resiliens.
2.7 I handlingsplanen anges att detta kräver åtgärder på både medellång och lång sikt samt en styrningsram.
Kommissionen förklarar att den kommer att involvera flera grupper av berörda parter, företag och internationella partner och noterar att de begränsade offentliga medlen måste användas klokt och att det behövs mer privata investeringar.
3.
Allmänna kommentarer 3.1 I sin handlingsplan tar kommissionen med rätta upp den digitala teknikens enorma potential att öka flexibiliteten i elsystemet.
EESK stöder dessa mål och välkomnar de flesta av de åtgärder som föreslås i handlingsplanen.
I synnerhet har EESK redan klargjort kopplingen mellan energiomställningen och den digitala omvandlingen och pekat på digitaliseringens fördelar i form av energibesparingar, minskad energiintensitet och bättre förvaltning av energiinfrastrukturen.
Emellertid är den optimistiska inställningen i handlingsplanen visserligen inspirerande, men kommissionen tenderar att förbise att den fysiska verkligheten skiljer sig mycket från de användningsfall av digitalisering som nämns i handlingsplanen.
3.2 EESK anser att de största utmaningarna för energisektorn är att diversifiera Europas energikällor, minska beroendet av importerad energi, säkerställa en integrerad inre marknad för energi, förbättra energieffektiviteten, snabbt bygga ut energinätet, säkerställa försörjningstryggheten, fasa ut fossila bränslen i ekonomin, minska utsläppen, ställa om till en koldioxidsnål ekonomi med koldioxidsnål och ren energiteknik, öka och kraftigt bygga ut förnybar energi för att uppnå klimatmålen, främja tillhörande forskning och utbildning, säkerställa en rättvis omställning och stödja den sociala dimensionen av energi, såsom att minska energifattigdomen.
Att digitalisera energisystemet utgör grunden för detta och kan bidra till att möta alla dessa stora utmaningar.
3.3 Både det strategiska synsättet och de specifika åtgärderna i handlingsplanen pekar i rätt riktning, men kommissionen lyckas inte integrera handlingsplanen i den allmänna energipolitiken.
Ett silotänkande där man endast fokuserar på digitalisering och bortser från den allmänna ramen kommer inte att ge de fördelar som med rätta förklaras i handlingsplanen.
3.4 I sitt förslag målar kommissionen upp en bild av ett idealiskt tillstånd som bygger på ett välutvecklat energisystem (t. ex. överförings- och distributionsnät) och digitaliserar det.
I Europa måste dock överförings- och distributionsnäten utvecklas först innan komplex digital teknik kan utvecklas.
Vi digitaliserar förgäves om energi som förvaltas på ett intelligent sätt inte kan överföras via energiöverföringsnäten.
Dessutom går en enorm mängd energi till spillo i överföringsoch distributionsnäten.
Redan i dag uppgick kostnaden för grön el som inte kan användas eller överföras och som måste begränsas till mer än 2 miljarder euro före energikrisen och uppgick till mer än 12 miljarder euro under energikrisen i stora länder som Tyskland.
Denna ekonomiska förlust kommer att öka många gånger om såvida inte elnät och systemkompatibel lagringskapacitet snabbt byggs ut och man samtidigt hittar bättre sätt att använda el direkt på plats.
Digitaliseringen på detta område kan spela en roll när det gäller att kartlägga dessa förluster och använda de data som genereras på detta sätt vid nätutvecklingen.
3.5 Det är sant att det krävs betydande investeringar i energiinfrastruktur för att göra näten smarta.
Det är också sant att många medlemsstater inte ger incitament till sådana investeringar, eftersom deras reglering visar en tydlig snedvridning till förmån för kapitalutgifter, och investeringar i digitalisering är huvudsakligen driftsutgifter.
Att samordna och övervaka sådana investeringar och därmed sammanhängande framsteg kommer inte att räcka.
EESK uppmanar kommissionen att införliva tankarna bakom att ”[f]rämja investeringar i digital elinfrastruktur” i en ändring av artikel 58 i direktiv (EU) 2019/944 om gemensamma regler för den inre marknaden för el, för att säkerställa ett regelverk som verkligen ger incitament till investeringar i digitalisering av elnäten.
3.6 Kommissionen påpekar med rätta att digitala verktyg spelar en viktig roll när det gäller att utveckla system för kollektiv egenförbrukning och energigemenskaper.
Både vägledning och den planerade experimentplattformen kan vara till hjälp, men de är inte de viktigaste aspekterna.
Mer än fem år efter det att paketet om ren energi lades fram spelar både energigemenskaper och kollektiv egenförbrukning fortfarande en biroll i Europas energisystem.
I många fall är de främsta skälen till detta betydande byråkratiska hinder och bristande information hos konsumenter och producenter.
Kommissionen har hittills ignorerat dessa hinder.
Européerna måste ges incitament som så småningom övertygar och