C 184/6
SV
Europeiska unionens officiella tidning
25.5.2023
1.4 EESK betonar att datainsamling och övervakning är en stor utmaning i genomförandet av handlingsplanen.
Detta bör omfatta regelbunden rapportering från kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, relevanta finansierade organ och organisationer i det civila samhället, i överensstämmelse med den kartläggning och den bristanalys vad gäller internationella uppgifter om ungdomar som kommissionen nyligen gjort (1).
1.5 EESK välkomnar och uppmuntrar kopplingar till det arbete som utförs av Förenta nationerna (FN) och dess organ på detta område, särskilt vad gäller agendan för ungdomar, fred och säkerhet och eventuella synergier med FN:s kommitté för barnets rättigheter.
1.6 EESK bedömer att EU:s viktigaste ungdomspolitik, såsom Erasmus+ och ungdomsgarantin, kan bidra till arbetet på områdena ungdomsengagemang och ungdomspolitik.
När sådana strukturer används bör man säkerställa oberoende ansökningsförfaranden och vara observant på frågor som viseringar och språk.
1.7 EESK rekommenderar rådet att uppmuntra EU:s medlemsstater att utarbeta egna planer med fokus på frågor såsom dem i handlingsplanen och att arbeta i partnerskap med det civila samhället, särskilt ungdomsorganisationer.
Dessutom bör befintliga kopplingar och partnerskap med det civila samhället mellan EU:s medlemsstater och målländerna vidareutvecklas och stärkas, särskilt mellan ungdomsorganisationer.
1.8 EESK rekommenderar också att målländerna uppmuntras och ges de verktyg som behövs för att ta fram en egen konkret och målinriktad ungdomspolitik och inrätta nationella ungdomsråd eller liknande.
I sitt stöd till målländerna bör kommissionen samtidigt vägledas av principerna för mänskliga rättigheter.
1.9 EESK anser att man bör skapa kopplingar mellan handlingsplanen och Europaåret för kompetens för att säkerställa att detta arbete prioriteras i partnerländerna.
1.10 EESK anser att verksamhet som är inriktad på utbildning bör fokuseras på jämlikhet, särskilt skydd av unga flickor, och att strategier bör säkerställa att de som är svårast att nå engageras.
Alla möjligheter till stipendier bör vara öppna och transparenta och omfatta särskilda metoder för att uppmuntra dem som är svårast att nå.
1.11 Det är EESK:s fasta övertygelse att medborgarengagemang med alla organisationer i det civila samhället, såsom ungdomsorganisationer, fackföreningar och grupper för unga företagare, bör främjas.
1.12 EESK anser att man i EU:s handelspolitik bör undersöka dess inverkan på och koppling till ungdomar, särskilt inom kapitlen om handel och hållbar utveckling och avtalen om ekonomiskt partnerskap.
1.13 EESK rekommenderar att man utvecklar särskilda samhällsbaserade tjänster för ungdomars psykiska hälsa och sätter upp mål för både utfallsvärden och kvalitativa förbättringar avseende psykisk hälsa för arbetet med ungdomar inom ramen för yttre åtgärder, i linje med kommissionens studie.
1.14 EESK anser att kampen mot barnarbete bör utgöra en viktig del av handlingsplanen, så att det på tjugohundratalet till slut blir ett minne blott.
2.
Bakgrundsinformation: relevant EESK-verksamhet 2.1 I oktober 2018 antog EESK sitt yttrande om EU:s nya ungdomsstrategi (2), i vilket kommittén framhöll behovet av en sektorsövergripande strategi för ungdomar och av att ägna större uppmärksamhet åt sysselsättning, psykisk hälsa, jämlikhet och utbildning.
EESK betonade också vikten av EU:s yttre åtgärder i detta avseende.
(1) (2)
Kalantaryan, S., McMahon, S. och Ueffing, P., ”Youth in external action”, JRC130554, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2022.
EUT C 62, 15.2.2019, s. 142.