C 184/84
SL
Uradni list Evropske unije
25.5.2023
1.6 EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo metodologije temeljile na znanstvenih dokazih in jih bo usmerjala znanstvena skupnost.
EESO poudarja, da je sistem certificiranja veliko prezapleten in preveč obremenjujoč za spodbujanje širše uporabe teh praks.
Postopki so videti zelo zamudni in tehnični ter lahko odvrnejo izvajalce dejavnosti, saj so ti pogosto mala podjetja, ki imajo tudi v najboljšem primeru zelo nizke marže.
1.7 EESO ugotavlja, da so za spremljanje, poročanje in preverjanje potrebne različne meritve odvzemov ogljika, vključno z uporabo daljinskega zaznavanja in satelitskih posnetkov.
V zvezi z zahtevanimi meritvami poudarja, da je za široko dostopnost okvira za certificiranje bistveno, da se stroški spremljanja, poročanja in preverjanja v zvezi z odvzemom ogljika ohranijo na najnižji možni ravni.
1.8 EESO poudarja, da je treba pred vključitvijo okvira za certificiranje v druge politike, kot je skupna kmetijska politika, skrbno oceniti in obravnavati morebitna tveganja in stranske učinke, povezane s predlogom, za glavne akterje (kmete, gozdarsko industrijo ter gradbeništvo in lesno industrijo), vključno z okoljskimi ali socialno-ekonomskimi posledicami.
1.9 EESO meni, da se sedanja skupna kmetijska politika ne bi smela uporabljati za financiranje sekvestracije ogljika v kmetijske površine ali odvzemov ogljika (1).
Čeprav ima skupna kmetijska politika morda določeno vlogo pri odvzemih ogljika, je ta instrument zasnovan za proizvodnjo hrane, krme in biomase, kar je glavni cilj kmetijskega in gozdarskega sektorja.
V teh konkretnih okoliščinah so odvzemi ogljika stranski proizvod, kar pomeni, da bi bilo treba ponuditi dodatne vire financiranja.
1.10 EESO meni, da bo velika mera dvoumnosti Komisije glede financiranja morebitne udeležence močno odvračala od udeležbe.
Zato poudarja, da je pri financiranju potrebna določena stopnja gotovosti.
Glede na priložnosti, ki jih prinaša odvzem ogljika v prihodnosti, priporoča, da se pripravi časovni načrt za pripravo skupnega finančnega instrumenta za te ukrepe.
2.
Splošne ugotovitve Potreba po povečanju odvzemov ogljika za dosego ciljev neto ničelnih emisij 2.1 Evropska unija se je v skladu s Pariškim sporazumom zavezala, da bo do leta 2050 dosegla neto ničelne emisije toplogrednih plinov, nato pa neto negativne emisije.
Iz zadnjega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) izhaja, da za dosego tega cilja ne bo zadostovalo zgolj osredotočanje na zmanjšanje emisij: „Uvajanje odvzema ogljikovega dioksida za izravnavo težko odpravljivih preostalih emisij je neizogibna, če želimo doseči ničelno stopnjo neto emisij CO2 ali toplogrednih plinov.“
(2) 2.2 Čeprav odvzemi ogljika ne nadomeščajo potrebnega drastičnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, bodo morali dopolnjevati prizadevanja za zmanjšanje emisij, da bi dosegli neto ničelne in neto negativne emisije.
Zato bo treba odvzeme ogljika na svetovni ravni znatno povečati, da bi nadzorovali koncentracije toplogrednih plinov v ozračju in omejili globalno segrevanje.
EU pričakuje, da bo morala za uresničitev svojih podnebnih ciljev zmanjšati svoje emisije za 85–95 % v primerjavi z letom 1990, za zapolnitev vrzeli pa so potrebni odvzemi ogljika.
Tako bo treba iz ozračja vsako leto odstraniti več sto milijonov ton CO2.
2.3
V ta namen je EU doslej uvedla več pobud:
— podnebna pravila, ki določajo cilj EU, da do leta 2050 doseže podnebno nevtralnost; — uredbo o rabi zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu (LULUCF), za katero zadnji predlog spremembe predvideva cilj neto odvzemov v višini 310 milijonov ton ekvivalenta CO2 za leto 2030, s shranjevanjem ogljika v tleh, gozdovih in lesnih proizvodih; ter — sporočilo o trajnostnih ogljikovih krogih, v katerem so opisani časovni načrt za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine, ki bo prispeval k predlaganemu cilju za leto 2030 v zvezi z LULUCF, in industrijske rešitve, s katerimi bo do leta 2030 odvzetih vsaj 5 milijonov ton.
V sporočilu so bili napovedani tudi načrti za pripravo predloga regulativnega okvira za certificiranje odvzemov ogljika.
(1) (2)
UL C 323, 26.8.2022, str. 95.
IPCC WGIII SPM, 2022.