25.5.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 184/31
— uvedba obvezne ocene vplivov na čezmejno interoperabilnost, do katerih lahko pride ob razvoju ali spremembi informacijskega sistema za javno storitev; — skupna vzpostavitev ekosistema interoperabilnostnih rešitev za javni sektor Evropske unije z vzpostavitvijo repozitorija priznanih interoperabilnostnih rešitev, ki jih lahko uporabljajo njene uprave in se lahko uporabljajo za namene oblikovanja politik, na primer v obliki digitalnih orodij, specifikacij ali digitalnih rešitev, da bi lahko javne uprave na vseh ravneh upravljanja in drugi deležniki prispevali k takšnim mehanizmom in jih ponovno uporabljali, skupaj uvajali novosti in ustvarjali javno vrednost; — pogojevanje dodelitve določenih finančnih sredstev Evropske unije za podporo oblikovanju ali krepitvi nacionalnih informacijskih sistemov z uporabo predhodno opredeljenih rešitev ali načel (8).
3.
Splošne ugotovitve 3.1 EESO se strinja s Komisijo, da je interoperabilnost javnih storitev temeljni pogoj za vzpostavitev enotnega digitalnega trga in odpravo ovir, ki so še vedno prisotne na fizičnem trgu (9).
3.2 Da bi do leta 2030 dosegli cilj 100-odstotne stopnje digitaliziranih javnih storitev v Evropski uniji, bi bilo treba čim prej vzpostaviti in izpopolniti delovanje vseevropskega omrežja, ki povezuje te uprave in uporablja skupne elemente na vseh ravneh, zlasti tehnični, semantični, pravni ali organizacijski.
3.3 Vendar države članice pri uresničevanju tega cilja ne bi smele izvajati politike, ki bi privedla do popolne digitalizacije javnih storitev v škodo fizičnega izvajanja storitev, pri čemer je treba upoštevati najbolj ranljive skupine državljanov in zagotoviti, da ima vsakdo dostop do javnih storitev, ki se izvajajo fizično.
Usposabljanje za pridobitev digitalnih spretnosti in znanj bi moralo biti na voljo vsem, zlasti pa tem skupinam prebivalstva.
3.4 Namesto zmanjšanja števila zaposlenih bosta razvoj in delovanje digitalnih storitev najprej privedla do dodatnih potreb po kadrih.
Ustrezni kadri so predpogoj za uspešno digitalno preobrazbo.
3.5
Digitalizacija mora zagotoviti boljše javne storitve.
3.6 Kot je EESO navedel v enem svojih prejšnjih mnenj, „[n]e gre [...] za to, da se človek nadomesti z orodji IKT, temveč za to, da se sprosti čas, ki ga ljudje lahko namenijo nalogam z večjo dodano vrednostjo“ (10).
3.7 Digitalizacija in uporaba umetne inteligence nista sredstvo za upravičevanje splošnega krčenja delovnih mest.
Z odpravo rutinskih opravil kot posledico digitalizacije bi morali zaposleni dobiti več časa za zahtevno delo in svetovanje ljudem.
3.8 Poleg tega bo leta 2030 med prebivalstvom zagotovo majhen delež državljanov, ki bodo izključeni iz digitalnih storitev in bodo do javnih storitev lahko dostopali le fizično (11).
Analogne možnosti, ki se uporabljajo za dostop do javnih storitev, se med digitalizacijo ne smejo otežiti ali odpraviti.
3.9 Zato EESO pozdravlja cilj obravnavanega sporočila, da se stopnja interoperabilnosti javnega sektorja poglobi in izboljša z oblikovanjem pravnega okvira, opredeljenega na ravni EU (12).
(8) (9) (10)
(11) (12)
Glej obrazložitveni memorandum predloga uredbe ter sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o okrepljeni politiki interoperabilnosti javnega sektorja – Povezovanje javnih storitev, podpiranje javnih politik in zagotavljanje javnih koristi – „interoperabilni Evropi“ naproti.
EESO je v mnenju TEN/635 Evropski okvir interoperabilnosti – Strategija za izvajanje že poudaril pomen interoperabilnosti za doseganje enotnega digitalnega trga (UL C 81, 2.3.2018, str. 176).
Glej mnenje EESO o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2011–2015 – Uporaba IKT za spodbujanje pametne, trajnostne in inovativne uprave in o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Za interoperabilnost evropskih javnih storitev (UL C 376, 22.12.2011, str. 92).
Ta pomislek je EESO že večkrat izrazil v svojih mnenjih, na primer v (UL C 81, 2.3.2018, str. 176).
EESO je v prejšnjih mnenjih izrazil podporo vsem projektom, ki jih je Evropska unija začela za uresničitev ciljev digitalnega prehoda, na primer v (UL C 365, 23.9.2022, str. 13).