25.5.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 184/19
1.9 EESO meni, da je na nacionalni ravni nujno poskrbeti za prenos znanja in izkušenj, kot je načrtovan v okviru akademije novega evropskega Bauhausa, ter za ustrezno ponudbo usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja.
Usposabljanje in izpopolnjevanje o uporabi novih trajnostnih gradbenih metod in materialov potrebujejo vsi, ki sodelujejo v procesu gradnje: načrtovalci, arhitekti, inženirji, tehniki, informatiki in gradbeni delavci.
1.10 EESO meni, da so javna naročila, ki temeljijo na kakovosti in vključujejo merila trajnosti ter življenjskega cikla, in izbira ustreznih postopkov javnih naročil, ki omogočajo inovativne rešitve, pogoj za doseganje podnebnih ciljev in spodbujanje lesene gradnje.
Zato poziva k večji pravni zavezanosti za konkurenčnost, ki temelji na kakovosti, in za podnebju prijazno javno naročanje ter k ukrepom za ustrezno izobraževanje javnih naročnikov.
1.11 EESO poziva države članice, naj sodelujejo pri pobudi avstrijske in finske vlade Wood POP, katere cilj je na nacionalni in regionalni ravni mobilizirati javne in zasebne akterje v lesnem sektorju ter podpreti preusmeritev naložb v trajnostne biološke rešitve in vrednostne verige, ki temeljijo na lesu.
2.
Splošne ugotovitve 2.1 Tradicija lesene gradnje temelji na stoletni zgodovini inovacij.
Uporaba trajnostnih materialov je bila med drugim vključena v zamisli novega evropskega Bauhausa (1).
2.2 EESO se strinja s stališčem Komisije, da so inovativni, biološki in trajnostni (gradbeni) materiali, proizvedeni v postopkih z nizkimi emisijami ogljika, izjemno pomembni za zeleni prehod.
Kot kaže poročilo Mednarodne agencije za energijo (IEA) o stavbah (2), te trenutno (2021) ustvarijo 33 % svetovnih emisij CO2.
Večino emisij neposredno in posredno povzroča obratovanje stavb, 6,4 % (2021) pa jih nastane pri gradnji in proizvodnji gradbenega materiala.
Promet, rušenje in infrastrukturne gradnje niso vključeni v ta izračun; emisije iz prometa se namreč pripišejo prometnemu sektorju.
Torej lahko predvidevamo, da so dejanske emisije, povezane z gradnjo, še višje.
Po podatkih Komisije stavbe v EU porabijo približno 40 % energije in povzročijo približno tretjino emisij toplogrednih plinov v EU; zmanjšanje teh emisij je predvsem rezultat ukrepov za energetsko prenovo, večjega deleža obnovljivih virov energije in obnove sistemov ogrevanja.
V nasprotju s tem pa se povečujeta število stalnih prebivališč in uporabna površina na stanovanje.
2.3 EESO poudarja, da so gozdovi izjemno pomembni za življenje ljudi po vsem svetu.
400 milijard dreves v Evropi na primer absorbira skoraj 9 % evropskih emisij toplogrednih plinov.
EESO se zaveda, da je krčenje gozdov ogromen problem na svetovni ravni, toda v EU se gozdni viri povečujejo.
V obdobju 1990–2020 se je gozdna površina povečala za 9 %, količina lesa v evropskih gozdovih pa za 50 % (3).
EESO v celoti podpira vsa prizadevanja Evropske komisije za obvladovanje tega svetovnega problema in poudarja, da je treba še naprej spodbujati zdrave in rastoče gozdove v Uniji.
Povečanje deleža lesa v gradbeništvu za zmanjšanje emisij ogljika bi bilo treba spodbujati z aktivnim in trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi po vsej EU, ne pa preprečevati s političnimi omejitvami.
2.4 EESO zato meni, da mora biti izkoriščanje potenciala lesene gradnje (tako masivne kot nemasivne) za varstvo podnebja neločljivo povezano s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi.
V okviru avstrijskega projekta CareforParis (4), pri katerem so sodelovali Zvezni raziskovalni center za gozdove (BFW), Univerza za naravne vire in biološke znanosti (BOKU), raziskovalna ustanova Wood K plus in Zvezna agencija za okolje, so bili pripravljeni in preučeni različni scenariji gospodarjenja z gozdovi.
Ti scenariji upoštevajo različne podnebne spremembe in strategije prilagajanja nanje za avstrijski gozd ter prikazujejo možen razvoj do leta 2150.
Podrobneje sta bila analizirana ogljična bilanca gozda in lesnih proizvodov ter preprečevanje emisij CO2 z uporabo lesnih proizvodov.
Kombinacija rasti gozdov, uporabe lesa in preprečevanja emisij
(1) (2) (3) (4)
UL C 275, 18.7.2022, str.
73; UL C 155, 30.4.2021, str. 73.
IEA (2022), poročilo o stavbah na povezavi: https://www.iea.org/reports/buildings.
https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf P. Weiss, M. Braun, D. Fritz, T. Gschwantner, F. Hesser, R. Jandl, G. Kindermann, T. Koller, T. Ledermann, A. Ludvig, W. Pölz, K. Schadauer, B. F. Schmid, C. Schmid, P. Schwarzbauer, G. Weiss, 2020: Končno poročilo o projektu CareforParis, sklad za podnebje in energijo, Dunaj.