25.5.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 184/15
3.3 Čeprav se vloga mladih pri gradnji bolj trajnostnega, vključujočega in bolj zelenega sveta vedno bolj prepoznava in je bilo mladim posvečeno leto, je jasno, da dejansko še vedno težko dejavno sodelujejo v organih odločanja.
3.4 Kljub visoki stopnji aktivizma mladih na področju podnebnih sprememb je v zadnjih letih opazno tudi, da so mladi čedalje bolj razočarani nad političnimi institucijami in jim vse manj zaupajo, zaradi česar se vse manj aktivno udejstvujejo v političnih strankah in udeležujejo volitev, tako v vlogi volivcev kot kandidatov.
To ogroža demokratični sistem in ovira razvoj v prihodnost usmerjenih politik, sploh tistih, ki so potrebne za soočanje z izzivi podnebnega prehoda in s katerimi se je mogoče odzvati na različna občutljiva vprašanja in potrebe.
V zvezi s tem EESO meni, da bi moralo biti spodbujanje sodelovanja mladih v politiki in drugih postopkih odločanja prednostna naloga ter da bi bilo treba preučiti vse možnosti, da bi bilo to mogoče učinkovito doseči na vseh ravneh.
3.5 Na začetku bi bilo pomembno opredeliti in odpraviti družbene, gospodarske in kulturne ovire za polno sodelovanje mladih, ki so lahko tudi posledica slabe ozaveščenosti ali oteženega dostopa do informacij o mehanizmih sodelovanja in zastopanja mladih.
Drugi vidik, ki ga je treba poudariti, je povezan z novimi, pogosto neformalnimi načini, kako se mladi danes vključujejo in izvajajo dialog.
Ti pogosto obsegajo uporabo tehnologije in družbenih medijev ter bi jih bilo treba ustrezno upoštevati, saj je z njimi mogoče pritegniti celotne generacije.
3.6 Trajnostnost pomembno vpliva na pogled mladih na svet in na njihove procese odločanja, a je pri tem veliko pragmatizma.
Mladinske organizacije, ki zastopajo interese milijonov mladih v Evropi in obravnavajo zanje občutljiva vprašanja, lahko imajo torej pomembno vlogo pri zagotavljanju, da bo imela mlajša generacija ne samo glas v institucijah in civilni družbi, ampak tudi priložnost za smiseln in kvalificiran prispevek k postopku odločanja na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni (1).
3.7 Zato EESO poudarja, da je pomembno ustvariti priložnosti za najbolj reprezentativne mladinske organizacije, začenši s tistimi, ki predstavljajo najbolj ranljive mlade in mlade, ki živijo na najbolj obrobnih in podeželskih območjih, da bodo vključeni v oblikovanje politik in zamisli o vprašanjih trajnostnosti.
3.8 Mladinske organizacije lahko opravljajo številne funkcije in imajo ključno vlogo pri razširjanju in izvajanju projektov, povezanih z okoljem in trajnostnostjo.
Zato EESO poziva institucije EU, naj tem združenjem zagotovijo strukturno finančno podporo z ustreznimi in namenskimi viri, da bodo imele mladinske organizacije prave pogoje za zagotavljanje in razvoj sodelovanja mladih pri zelenem prehodu.
3.9 Vendar samo vključevanje ni dovolj.
V vseh javnih politikah je treba upoštevati vpliv, ki ga bodo imele na mlade, in njihova pričakovanja, vključno s pričakovanji prihodnjih generacij.
Zato je treba izvesti predhodno, sprotno in naknadno oceno vseh naložb, tudi naložb, povezanih z zelenim prehodom, da se z gotovostjo – na podlagi kazalnikov – ugotovijo gospodarski, politični in družbeni učinki, ki jih bodo politike imele na mlade generacije.
3.10 EESO spodbuja institucije in države članice EU, naj izvajajo ukrepe in mehanizme, s katerimi bodo zagotovile, da se bo vidik mladih upošteval na vseh področjih politike, hkrati pa naredile prostor za mlade, da bodo lahko prispevali skladne in strokovne prispevke o izzivih, s katerimi se soočajo, pri čemer naj v ta namen v celoti sprejmejo oceno učinka EU z vidika mladih (2).
3.11 Tako za planet kot za napreden razvoj držav članic je potrebno opolnomočenje mladih na štirih področjih: vključevanje v postopke sprememb; možnost aktivne vloge z uveljavljanjem odgovornosti pri individualnih in skupnih odločitvah; izboljšanje znanja o preobrazbah, ki potekajo, in neizogibnih posledicah zelenega in digitalnega prehoda; ter razvoj spretnosti za posredovanje na kvalificiran način.
4.
Zeleni prehod pri izobraževanju in na trgu dela 4.1 Leto 2023 je bilo razglašeno za evropsko leto spretnosti.
EESO meni, da je ključno pobude in politike, ki bodo sprejete v tem okviru, povezati s temama zelenega prehoda in trajnostnega razvoja ter izzivi, s katerimi se v hitro spreminjajočem se svetu srečujejo mladi.
(1) (2)
Mnenje EESO Strukturirano sodelovanje mladih na področju podnebja in trajnosti v postopku odločanja EU (UL C 429, 11.12.2020, str. 44).
Mnenje EESO Ocena učinka EU z vidika mladih (UL C 486, 21.12.2022, str.
46).