C 184/14
SL
Uradni list Evropske unije
25.5.2023
1.9 Da bi tako mladi kot starejši delavci pridobili spretnosti, ki omogočajo upravljanje inovacij, potrebnih zaradi zelenega prehoda, je po mnenju EESO pomembno vlagati v učenje na delovnem mestu ter spodbujati usposabljanje na delovnem mestu, kakovostna pripravništva in vajeništva, ki lahko ustvarijo uspešno povezavo med potrebami trga in individualnimi spretnostmi mladih.
Pri tem lahko imajo ključno vlogo socialni dialog in kolektivna pogajanja.
1.10 EESO meni, da je bistveno imeti celostne politike usposabljanja, ki so povezane z industrijskimi politikami, usklajene z drugimi razvojnimi strategijami in podrobno načrtovane na regionalni in lokalni ravni v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, da bi zagotovili, da bo zeleni prehod pravičen in da pri njem nihče ne bo prezrt.
1.11 EESO meni, da mora biti za zagotovitev ustrezne udeležbe žensk v sektorjih, povezanih z zelenim prehodom, enakost spolov sestavni del zelenega prehoda.
Države članice bi morale več sredstev vložiti v poklicno usmerjanje mladih v šoli in v njihovo podpiranje na poti do dela prek učinkovitih javnih zavodov za zaposlovanje, ustrezno povezanih s proizvodno strukturo regije.
1.12 Mladi podjetniki lahko imajo pomembno vlogo pri razvoju inovacij, tudi na področju zelenega prehoda.
EESO meni, da je treba te mlade spodbujati s posebnim usposabljanjem, podporo inovativnim projektom in zagotavljanjem ustrezne finančne podpore.
1.13 Da bi zagotovili, da bo zeleni prehod tudi pravičen, ter preprečili zaprtje podjetij in s tem povezano izgubo delovnih mest, bi morale po mnenju EESO države članice prednostno nameniti znatna sredstva (začenši z nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost) za pomoč podjetjem, ki morajo preusmeriti svoje dejavnosti in prerazporediti presežne delavce, ter podpreti podjetnike, zlasti mlade, ki nameravajo vlagati v zelena podjetja.
2.
Ozadje mnenja 2.1 Za to raziskovalno mnenje je zaprosilo švedsko predsedstvo Sveta EU, da bi se raziskala vloga mladih pri zelenem prehodu.
2.2 Zeleni prehod pomeni prehod gospodarstva in družbe EU k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev, predvsem s politikami in naložbami, v skladu z evropskimi podnebnimi pravili, ki določajo obveznost doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050, evropskim zelenim dogovorom in Pariškim sporazumom, pri čemer je treba zagotoviti, da bo prehod pravičen in vključujoč za vse.
2.3 Glede na te velike izzive je treba opozoriti, da so najbolj občutljiva generacija, ki se zaveda potrebe po ukrepanju za doseganje okoljske trajnostnosti, prav mladi.
Če je katera tema danes zmožna uspešno povezati občutljivost in vrednote mladih z odprtimi vprašanji našega časa, je to tema okolja, spodbujanja zdravja in varovanja biotske raznovrstnosti planeta, ki vrh tega prinaša velik potencial za inovacije pri modelih proizvodnje in potrošnje.
2.4 V zadnjih letih so podnebni ukrepi pritegnili veliko število mladih po vsej Evropi, na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni pa so se pojavila številna okoljska in družbena gibanja mladih, ki demonstrirajo in zahtevajo konkretne ukrepe vlad in oblikovalcev politik za zaščito okolja in doseganje podnebne nevtralnosti.
2.5 Leto 2022 je bilo razglašeno za evropsko leto mladih, da bi slavili in podprli mlade, tj. generacijo, ki jo je pandemija najbolj prizadela, z vlivanjem novega upanja, moči in vere v prihodnost, poleg tega pa se je izkazalo tudi kot priložnost, da se poudari, kako zeleni in digitalni prehod ponujata nove poglede in priložnosti.
3.
Vključevanje mladih v zeleni prehod 3.1 Da bi bil zeleni prehod pravičen, je treba izvajati agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja na podlagi evropskega zelenega dogovora, tudi z uvedbo novega modela upravljanja, ki bo bolj vključujoč in zmožen dejavno vključiti mlade v postopke odločanja.
3.2 Odločitve, ki jih politični voditelji danes sprejemajo o podnebnih spremembah in drugih okoljskih vprašanjih, bodo imele posledice zlasti za današnje mlade in prihodnje generacije.
Mladi imajo pravico soodločati o vprašanjih, ki vplivajo nanje, kot je navedeno v Agendi 2030, ki mlade priznava kot „ključne nosilce sprememb“ v okviru ciljev trajnostnega razvoja.