C 184/6
SL
Uradni list Evropske unije
25.5.2023
1.4 EESO poudarja, da sta zbiranje in spremljanje podatkov ključna izziva za izvajanje akcijskega načrta za mlade ter da bi bilo treba vzpostaviti redno poročanje Evropske komisije, Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), ustreznih agencij, ki se financirajo, in organizacij civilne družbe, kar je v skladu s pregledom in analizo vrzeli mednarodnih podatkov o mladih, ki ju je nedavno izvedla Evropska komisija (1).
1.5 EESO pozdravlja in spodbuja povezave s prizadevanji Organizacije združenih narodov (OZN) in njenih agencij na tem področju, zlasti v zvezi z agendo za mlade, mir in varnost, ter vse sinergije z Odborom za pravice otroka.
1.6 EESO meni, da lahko krovne mladinske politike EU, kot sta ERASMUS+ in jamstvo za mlade, pripomorejo k prizadevanjem za udejstvovanje mladih in razvoj mladinskih politik.
Pri uporabi teh struktur je treba pozornost namenjati neodvisnosti postopkov prijave in vprašanjem, kot so vizumi in jeziki.
1.7 EESO priporoča Svetu EU, naj države članice EU spodbuja k pripravi načrtov, v katerih se bodo osredotočile na podobna vprašanja kot akcijski načrt za mlade, in k sodelovanju s civilno družbo, zlasti z mladinskimi organizacijami.
Poleg tega bi bilo treba nadgraditi in izboljšati obstoječe povezave in partnerstva civilne družbe med državami članicami EU in ciljnimi državami, zlasti med mladinskimi organizacijami.
1.8 EESO meni tudi, da bi bilo treba ciljne države spodbujati k pripravi in jim dati orodja za izvajanje konkretnih politik, ki bodo posebej namenjene mladim, ter za oblikovanje nacionalnih mladinskih svetov ali enakovrednih svetov.
Hkrati bi morala Komisija pri podpori ciljnim državam upoštevati načela človekovih pravic.
1.9 EESO meni, da bi bilo treba akcijski načrt za mlade povezati z evropskim letom spretnosti, da bi omogočili prednostno obravnavo teh prizadevanj v partnerskih državah.
1.10 EESO meni, da bi morala biti enakost, zlasti zaščita mladih deklet, v središču dejavnosti, ki se osredotočajo na izobraževanje, in da so potrebe strategije za vključitev tistih, ki jih je najtežje doseči.
Vse možnosti štipendiranja bi morale biti odprte in pregledne ter vključevati premišljene metode za spodbujanje tistih, ki jih je najtežje doseči.
1.11 EESO je trdno prepričan, da bi bilo treba spodbujati državljansko udeležbo v vseh organizacijah civilne družbe, kot so mladinske skupine, sindikati in skupine mladih podjetnikov.
1.12 EESO meni, da bi bilo treba preučiti učinek trgovinske politike EU na mlade in njeno povezanost z njimi, zlasti v okviru poglavij o trgovini in trajnosti ter sporazumov o gospodarskem partnerstvu.
1.13 EESO priporoča, da se v skladu s študijo Evropske komisije razvijejo posebne storitve na področju duševnega zdravja mladih, ki temeljijo na skupnosti, ter da se za delo z mladimi v zunanjem delovanju določijo konkretni cilji, tako glede količine kot glede kakovosti na področju izboljšav duševnega zdravja.
1.14 EESO meni, da bi moral biti boj proti delu otrok pomemben del akcijskega načrta za mlade, da bi v 21. stoletju to končno postalo zgodovina.
2.
Ozadje: ustrezne dejavnosti EESO 2.1.
Oktobra 2018 je EESO sprejel mnenje o novi strategiji EU z mlade (2), v katerem je poudaril, da je potreben medsektorski pristop k mladim in da je treba večjo pozornost nameniti njihovemu zaposlovanju, duševnemu zdravju, enakosti in izobraževanju.
V zvezi s tem je poudaril tudi pomen politik zunanjega delovanja EU.
(1) (2)
Kalantaryan, S., McMahon, S. in Ueffing, P., Mladi v zunanjem delovanju (samo v angleščini), JRC130554, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2022.
UL C 62, 15.2.2019, str. 142.