25.5.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 184/89
(7) priznanie ústredného miesta v energetickej únii občanom, ktorí preberajú zodpovednosť za prerod energetického systému, vďaka novým technológiám platia menej za energie a aktívne sa zúčastňujú na trhu.
Únia, ktorá chráni zraniteľných odberateľov.
V správe sa uvádza opis doteraz prijatých alebo plánovaných opatrení na realizáciu týchto vízií.
EHSV však vyjadruje poľutovanie nad tým, že opis uvedený v správe sa netýka vízií, ale piatich vzájomne sa posilňujúcich a úzko prepojených rozmerov, ktorých cieľom je dosiahnuť väčšiu energetickú bezpečnosť, udržateľnosť a konkurencieschopnosť.
Tento dvojitý súbor cieľov alebo vízií na jednej strane a rozmerov na druhej strane mimoriadne sťažuje sledovanie realizácie vízií, a to aj preto, že napríklad aspekty „občania v centre energetickej únie“ alebo „potreba zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovnej sily“ sa objavujú vo viacerých rozmeroch.
EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že to veľmi sťažuje sledovanie pokroku dosiahnutého pri plnení cieľov stratégie energetickej únie.
1.4 V oznámení sa správne odkazuje na plán REPowerEU, ktorý EHSV podporil a ktorý oživil a posilnil nástroje Zelenej dohody a balíka Fit for 55 so zameraním na diverzifikáciu, úspory, bezpečnosť dodávok a urýchlenie rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov.
Súčasná klimatická a energetická kríza a nedostatočná bezpečnosť, stabilita a predvídateľnosť dodávok a cien však predstavujú obrovský tlak na Európsku úniu.
Kríza by bola menej závažná, ak by sa boli skôr prijali cielenejšie opatrenia a napríklad ak by sa vlastné ciele EÚ (ako napríklad ciele európskej energetickej únie) boli brali vážnejšie.
1.5 V správe o stave energetickej únie 2022 sa odhaduje, že do roku 2030 je potrebné investovať 300 miliárd EUR z verejných finančných prostriedkov do jednotlivých krokov zameraných na dosiahnutie úplnej nezávislosti od ruských fosílnych palív, čo bude mať významný vplyv na celkový rozpočet EÚ.
Okrem toho budú potrebné ďalšie súkromné investície vrátane investícií európskych občanov.
EHSV sa domnieva, že tieto prostriedky treba vynakladať spôsobom, ktorý pomôže dosiahnuť vyššie uvedené ciele energetickej únie.
Výdavky by tiež nemali viesť k znižovaniu zdrojov na spravodlivú transformáciu, na výskum a inovácie alebo pre podniky a spotrebiteľov ovplyvnených rastúcimi cenami energií.
1.6 Bezprecedentný nárast cien energií, ktorý vyvolala ruská invázia na Ukrajinu, má obrovské sociálne a hospodárske dôsledky vrátane dôsledkov pre priemyselnú a výrobnú štruktúru krajín.
EHSV zdôrazňuje, že počas energetickej krízy a v rámci reakcie chýba európska koordinácia a vyzýva na vytvorenie nástroja založeného na modeli SURE s cieľom podporiť pracovníkov a podniky v ťažkostiach.
1.7 Nedávne udalosti zvýšili potenciálne riziko kybernetických útokov a sabotáží na kritické infraštruktúry, ako sú energetická sieť a elektrárne.
EHSV preto odporúča navrhnúť a prijať komplexnú stratégiu na ochranu EÚ pred týmito druhmi hrozieb.
1.8 Hlavným strednodobým strategickým cieľom krajín EÚ – konkrétne vo svetle vojny na Ukrajine a tiež vzhľadom na možnú ďalšiu komplikáciu medzinárodnej situácie – je zachovať energetickú autonómiu.
Pojem „strategická energetická autonómia“ chápeme ako politickú koncepciu, ktorá pomôže formovať budúci energetický trh EÚ, kde autonómne rozhodnutia EÚ zaručia energetickú nezávislosť od nespoľahlivých dodávateľov.
EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že táto téma nie je v správe dostatočne zohľadnená a zostáva v úzadí, pričom sa zameriava výlučne na nezávislosť od dovozu energie z Ruska.
1.9 V záujme dosiahnutia cieľov strategickej autonómie EÚ EHSV vyzýva Radu a Komisiu, aby zaviedli vhodné nástroje na podporu investícií do čistých domácich energetických technológií a energetickej infraštruktúry vrátane vytvorenia Európskeho fondu suverenity.
Zároveň je nevyhnutné nabádať členské štáty, aby optimálne a efektívne využívali prostriedky na vývoj energie z čistých zdrojov.
Takáto stratégia musí zahŕňať aj usmernenia o tom, ako motivovať podniky, komunitné inštitúcie, verejnosť a energetické komunity, aby viac investovali.
Nástroje a zdroje, ktoré sa v súčasnosti poskytujú, sa javia ako nedostatočné pre hlavné výzvy, ktoré je potrebné riešiť.
EHSV vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť vplyvu nových zdrojov a dodávok na životné prostredie, ako aj novej závislosti od tretích krajín.
1.10 Pri budovaní energetickej autonómie EHSV navrhuje postupovať zdola nahor, keďže tento prístup uľahčuje dosiahnutie cieľov uvedených v bode 1.3.
1.11 Zelenú dohodu ešte stále nesprevádzajú ekvivalentné sociálne politiky, ktoré by zabezpečili, aby sa táto transformácia stala spravodlivou.
Vzhľadom na to, že zamestnanosť a priemyselné systémy budú výrazne ovplyvnené procesmi transformácie, EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že správa dostatočne nezohľadňuje význam komplexnej politiky zamestnanosti, zručností a sociálnej politiky.
Investície do vzdelávania, rekvalifikáciu a zlepšovanie zručností treba vnímať ako sociálno-ekonomickú zodpovednosť.