C 184/66
SK
Úradný vestník Európskej únie
25.5.2023
— európsky semester, ktorý poskytuje rámec pre príslušné monitorovanie činností zameraných na koordináciu politík na základe referenčného rámca Výboru pre sociálnu ochranu, ktorý zriadila Rada, — závery Rady z roku 2020 o posilnení ochrany minimálneho príjmu počas pandémie COVID-19 a po nej, v ktorých sa členské štáty vyzývajú, aby prehodnotili svoje vnútroštátne systémy minimálneho príjmu (3), — usmernenia pre politiky zamestnanosti na rok 2022. 3.
Všeobecné pripomienky 3.1 Chudoba má viacero rozmerov a prejavuje sa vo všetkých oblastiach života.
Chudoba je dôsledkom zlyhania systémov, ktoré majú spravodlivo a nestranne prerozdeľovať zdroje a príležitosti.
Systém minimálneho príjmu je preto nevyhnutnou, hoci nie postačujúcou podmienkou na zaručenie dôstojného života a účinným spôsobom, ako sa vymaniť z chudoby.
Chudoba sa spája s ďalšími formami sociálnej nespravodlivosti.
Rodová a rasová nerovnosť zvyšujú riziko chudoby a chudoba zase zvyšuje riziko vylúčenia a diskriminácie, čo sa prejavuje najmä v oblasti zdravia, vzdelávania a odbornej prípravy a vystavením finančnej závislosti a násiliu.
3.2 EHSV oceňuje obsah odporúčania, najmä zavedenie realistických a dostatočných kritérií, pokiaľ ide o úroveň a dostupnosť minimálneho príjmu, jeho právnu záruku a systém podávania správ, ako aj to, že Európska komisia do väčšej miery uznala, že je potrebné vyvíjať aktívnu sociálnu politiku na úrovni EÚ a zaviesť ďalšie opatrenia na boj proti chudobe v celej EÚ.
Odporúčanie je krokom smerom k vykonávaniu zásady č. 14 Európskeho piliera sociálnych práv, v ktorej sa uvádza, že „každý, kto nemá dostatok prostriedkov, má právo na primerané dávky minimálneho príjmu, ktoré zaručujú dôstojný život vo všetkých etapách života, a na účinný prístup k podpornému tovaru a službám.“
3.3 Po nezákonnej a barbarskej agresii Ruska voči Ukrajine sú v súčasnej situácii pre politickú dohodu Rady ešte zložitejšie podmienky vzhľadom na prudký nárast cien energií a vysokú mieru inflácie, ktorá zasahuje domácnosti, najmä rodiny s nízkymi príjmami.
V kontexte megatrendov, ako sú globalizácia, digitálna a zelená transformácia a demografické zmeny, prechádzajú európske trhy práce veľkými zmenami.
Systémy minimálneho príjmu zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní podpory a stimulov na (opätovné) začlenenie do trhu práce.
3.4 Je potrebné zaujať prístup, ktorý na základe práv zaručí všetkým primeraný minimálny príjem, pri ktorom sa na nikoho nezabudne a ktorý nebude podliehať príliš obmedzujúcim kritériám, bude vychádzať z transparentných a nediskriminačných požiadaviek a bude správne vymeraný, aby sa zabezpečila jeho účinnosť.
Inkluzívna spoločnosť by mala prihliadať na všetky zložky spoločnosti a členské štáty by mali zaviesť spoľahlivé monitorovacie mechanizmy s cieľom bez ďalších prieťahov umožniť minimálny príjem a jeho využívanie.
3.5 Účinné systémy minimálneho príjmu môžu pomôcť zaručiť rešpektovanie ľudských práv, zabezpečiť ľuďom dôstojný život, pomôcť im zostať aktívni a začlenení do spoločnosti a nájsť si udržateľné a kvalitné zamestnanie.
EHSV tiež zdôrazňuje, že systémy minimálneho príjmu sú dôležité aj pre samostatne zárobkovo činné osoby v Európe, ktoré by mali mať plný nárok na rovnakú podporu a dávky ako iné skupiny.
3.6 Odstránenie chudoby a príjmovej nerovnosti je dôležité nielen z dôvodu zaistenia spravodlivosti, ale aj na podporu hospodárskeho rastu.
Ako sa uvádza v správe OECD z roku 2021 (4), dobre navrhnuté daňové politiky môžu podporiť inkluzívny a udržateľný rast a zabezpečiť rozdelenie príjmov a bohatstva.
Inkluzívny rast by sa mal preto zamerať na spravodlivé rozdelenie prínosov rastu, ako aj na podporu inkluzívnosti trhov práce.
V tejto súvislosti treba mať na zreteli aj celkový stabilizačný účinok systémov minimálneho príjmu na hospodárstvo.
3.7 Systémy minimálneho príjmu by mali byť súčasťou národných stratégií boja proti chudobe, do ktorých sa účinne začlenia opatrenia s cieľom zaručiť spravodlivé mzdy a dôstojnú prácu, prístup k cenovo dostupným a kvalitným základným službám, ako aj k základnému sociálnemu zabezpečeniu a primeranej podpore príjmu, sociálne služby zamerané na jednotlivca a politiky aktívneho začleňovania.
3.8 EHSV zdôrazňuje, že cieľom celoeurópskej metodiky podporenej európskou analýzou je pomôcť členským štátom vymedziť primeranosť minimálneho príjmu prostredníctvom vhodnej metódy, ako je napríklad ukazovateľ miery rizika chudoby dohodnutý na úrovni EÚ na 60 % ekvivalentného disponibilného príjmu alebo/a pomocou referenčného rozpočtu (zahŕňajúceho výdavky na potraviny, bývanie, vodu, elektrinu, kúrenie, telekomunikácie, zdravotnícke služby, dopravu, voľnočasové aktivity a kultúru).
(3)
(4)
EHSV sa venoval otázke minimálneho príjmu vo svojich stanoviskách na tému Európska rámcová smernica o minimálnom príjme (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v.
EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1), Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe (prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu/Rady) (europa.eu) – body 1.6, 3.3.7 (Ú. v.
EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159), Európsky minimálny príjem a ukazovatele chudoby (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (europa.eu) (Ú. v.
EÚ C 170, 5.6.2014, s. 23).
OECD (2021): Tax and fiscal policies after the COVID-19 crisis (Daňová a fiškálna politika po kríze spôsobenej ochorením COVID-19).