25.5.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 184/19
1.9.
EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa uskutočnil transfer know-how, ktorý je plánovaný v rámci Akadémie NEB, a zaistila sa aj primeraná ponuka ďalšieho vzdelávania v členských štátoch EÚ.
Školenia a ďalšie vzdelávanie o používaní nových udržateľných stavebných postupov a materiálov potrebujú všetky osoby zapojené do realizácie stavebných zámerov: architekti, projektanti, inžinieri, technici, odborníci na informačné technológie i stavební robotníci.
1.10.
EHSV sa domnieva, že predpokladom dosiahnutia klimatických cieľov a podpory výstavby z dreva sú postupy verejného obstarávania založené na kvalite, v ktorých sa zohľadňujú kritériá udržateľnosti a posudzovania životného cyklu, ako aj výber vhodných postupov verejného obstarávania umožňujúcich inovačné riešenia.
EHSV preto požaduje väčšiu právnu záväznosť zaistenia kvality hospodárskej súťaže a klimaticky priaznivého verejného obstarávania, ako aj opatrenia na zodpovedajúce vyškolenie verejných obstarávateľov.
1.11.
EHSV vyzýva členské štáty EÚ, aby sa zapojili do iniciatívy Wood POP rakúskej a fínskej vlády, ktorej cieľom je zmobilizovať verejné a súkromné subjekty pôsobiace v drevárstve na celoštátnej a regionálnej úrovni a podporiť presmerovanie investícií do udržateľných riešení využívajúcich biologické materiály a hodnotových reťazcov založených na využívaní dreva.
2.
Všeobecné pripomienky 2.1.
Tradícia výstavby z dreva sa opiera o stáročné dejiny inovácií.
Využívanie udržateľných materiálov bolo okrem iného zahrnuté medzi nápady v iniciatíve Nový európsky Bauhaus (1).
2.2.
EHSV súhlasí s názorom Komisie, že z hľadiska ekologickej transformácie majú mimoriadny význam (stavebné) materiály, ktoré sú inovatívne, majú biologický pôvod a sú vyrobené udržateľne výrobnými postupmi s nízkou úrovňou emisií CO2.
Podľa správy Medzinárodnej agentúry pre energiu (IEA) o budovách vzniká v súčasnosti v súvislosti s budovami 33 % celosvetových emisií CO2 (údaj z roku 2021) (2).
Väčšina týchto emisií je priamo alebo nepriamo spôsobených prevádzkou budov, ale 6,4 % (údaj z roku 2021) vzniká pri výstavbe a výrobe stavebných materiálov.
Pritom sa nezohľadňuje doprava, búranie a inžinierske stavby.
Emisie spôsobené dopravou sa započítavajú do emisií odvetvia dopravy.
Dá sa teda vychádzať z toho, že skutočné emisie v dôsledku výstavby budú vyššie.
Podľa Komisie pripadá v EÚ na budovy približne 40 % spotreby energie a približne jedna tretina emisií skleníkových plynov.
Zníženie týchto emisií sa dosahuje najmä opatreniami v rámci energetickej obnovy budov, rastúcim podielom využívania obnoviteľných zdrojov energie a obnovou vykurovacích zariadení.
Na druhej strane však rastie počet obydlí a úžitková plocha bytových jednotiek.
2.3.
EHSV zdôrazňuje obrovský význam lesov pre životy ľudí na celom svete.
Napríklad 400 miliárd stromov v Európe absorbuje takmer 9 % európskych emisií skleníkových plynov.
EHSV si uvedomuje, že odlesňovanie je obrovský celosvetový problém, ale lesných zdrojov v EÚ pribúda.
V rokoch 1990 až 2020 sa plocha lesov zväčšila o 9 % a objem dreva v európskych lesoch o 50 % (3).
EHSV plne podporuje všetky snahy Európskej komisie riešiť tento celosvetový problém a zdôrazňuje, že je potrebné pokračovať v podpore zdravých a rozrastajúcich sa lesov v EÚ.
Zväčšovanie podielu dreva v stavebníctve na zníženie emisií uhlíka treba podporovať aktívnym a udržateľným obhospodarovaním lesov v celej EÚ a nesmie sa mu brániť politickými obmedzeniami.
2.4.
EHSV preto konštatuje, že využívanie potenciálu výstavby z dreva (výstavby z masívnych aj nemasívnych konštrukcií) na ochranu klímy musí byť neoddeliteľne späté s udržateľným obhospodarovaním lesov.
V rámci rakúskeho projektu CareforParis (4), na ktorom spolupracovalo Spolkové centrum výskumu lesa (BFW), Univerzita pôdnej kultúry (BOKU), Wood K Plus a Spolkový úrad životného prostredia, boli vypracované a analyzované rôzne scenáre obhospodarovania lesov.
Predpokladajú sa v nich rôzne klimatické zmeny a adaptačné stratégie pre rakúske lesy a poukazuje sa na možný vývoj až do roku 2150.
Presnejšie sa analyzovala bilancia lesov a produktov z vyťaženého dreva z hľadiska emisií CO2 a zabránenie týmto emisiám používaním výrobkov z dreva.
Rast lesov spoločne s využívaním dreva a obmedzovaním emisií skleníkových plynov vďaka používaniu výrobkov z vyťaženého dreva zabezpečuje pozitívnu
(1) (2) (3) (4)
Ú. v.
EÚ C 275, 18.7.2022, s.
73, Ú. v.
EÚ C 155, 30.4.2021, s. 73.
Buildings – Sectorial overview, https://www.iea.org/reports/buildings, IEA 2022. https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf.
Weiss P., Braun M., Fritz D., Gschwantner T., Hesser F., Jandl R., Kindermann G., Koller T., Ledermann T., Ludvig A., Pölz W., Schadauer K., Schmid B. F., Schmid C., Schwarzbauer P., Weiss G.: Endbericht zum Projekt CareforParis, Klima- und Energiefonds Wien 2020.