C 184/112
SK
Úradný vestník Európskej únie
25.5.2023
3.12.
Pokiaľ ide o hnojivá, EHSV zastáva názor, že hoci by sa mali okamžite prijať núdzové opatrenia, mali by sa zaviesť aj dlhodobejšie opatrenia, aby sa optimalizovala závislosť európskeho poľnohospodárstva od dovážaných minerálnych hnojív a zároveň sa zmenšila environmentálna stopa hnojenia plodín v Európe.
Mali by sa zameriavať na i) optimalizáciu celkového používania hnojív prostredníctvom efektívnejšieho využívania živín rastlinami, čo povedie k menším stratám; ii) čiastočné nahradenie syntetických hnojív recyklovaným maštaľným hnojom a ďalším odpadom z potravinového reťazca; iii) zlepšením sebestačnosti Európy v oblasti výroby hnojív.
EHSV zdôrazňuje, že poľnohospodárstvo prechádza transformáciou a vďaka agroekológii a šetrnému poľnohospodárstvu sa bude naďalej zlepšovať.
3.13.
Zefektívnenie využívania živín rastlinami je nevyhnutné na zníženie spotreby hnojív, ako aj straty živín pôsobením vody a ovzdušia.
Malo by to umožniť zníženie používania hnojív bez vplyvu na objem výroby.
Možno to dosiahnuť prostredníctvom zlepšených postupov hnojenia vrátanie používania krycích plodín, výberu hnojív (uprednostnením hnojív s obsahom dusíka, napríklad dusičnanov, a používania močoviny/inhibítorov nitrifikácie), používania biostimulátorov, ako aj presného poľnohospodárstva umožňujúceho optimalizovanú aplikáciu (delená aplikácia, výpočet bilancie živín, analýza pôdy a rastlín, senzory sledujúce rastliny, nástroje na podporu rozhodovania).
3.14.
Na efektívne využívanie živín je kľúčové aj šľachtenie rastlín, keďže zlepšené odrody sú schopné využívať menej živín, najmä dusíka, pri rovnakej zozbieranej úrode.
EHSV sa v tejto súvislosti domnieva, že by sa mali vyvinúť inovatívne technológie a osivá, aby mohli vždy poskytovať riešenia poľnohospodárom, ktorí čelia obmedzeniam existujúcich nástrojov (8).
3.15.
Poľnohospodári si od sezóny 2021 – 2022 prirodzene osvojujú trend nahrádzania plodín náročných na živiny, ako sú obilniny, repka olejná a cukrová repa, rastlinami s nižšími požiadavkami na živiny, ako je slnečnica (9) a strukoviny (10).
Malo by sa to však starostlivo zvážiť v rámci verejnej politiky, keďže vzhľadom na príslušné výnosy sušiny a produkciu bielkovín na hektár by takáto zmena mohla narušiť poľnohospodárske trhy a ohroziť potravinovú bezpečnosť.
3.16.
Čiastočné nahradenie minerálnych hnojív organickými hnojivami recyklovanými z maštaľného hnoja a ďalšieho organického odpadu predstavuje v EÚ ďalší relevantný strednodobý cieľ (11).
Bude to priaznivé pre pôdu (vyšší obsah organických látok) a klímu (nižšie emisie z výroby syntetických dusíkatých hnojív), ako aj pokiaľ ide o zmenšenie závislosti od dovozu.
Potenciál maštaľného hnoja by sa však nemal preceňovať, keďže väčšina z neho sa už recykluje, dostupné zdroje sú obmedzené zo zemepisného hľadiska (regióny so štrukturálnym nadbytkom maštaľného hnoja), ako aj z dôvodu značných nákladov na zhromažďovanie, spracovanie a prepravu.
Živiny z ľudských výlučkov sa väčšinou pre poľnohospodársku pôdu nepoužívajú, hoci predstavujú potenciál v objeme 2 miliardy kilogramov dusíka (12).
Európska komisia by mala podporovať vývoj techník na získavanie živín z rias, čistiarenského kalu a na jeho bezpečné využitie v poľnohospodárstve.
3.17.
Pokiaľ ide o dusíkaté hnojivá, podpora alternatívnych spôsobov výroby amoniaku bez využitia fosílnych surovín je z dlhodobého hľadiska mimoriadne relevantným cieľom, keďže by znížila závislosť EÚ od plynu, ako aj jej uhlíková stopa.
Čistý vodík vyrábaný elektrolýzou vody (pri ktorej sa takisto využíva elektrina z obnoviteľných zdrojov) je v štádiu pilotnej priemyselnej výroby, zatiaľ čo metanizáciou vedľajších poľnohospodárskych výrobkov a organického odpadu sa môže produkovať biometán na výrobu amoniaku aj digestát použiteľný ako organické hnojivo.
Napriek súčasným vysokým trhovým cenám amoniaku vyrábaného z fosílnych surovín majú však alternatívy využívajúce obnoviteľné zdroje ďaleko od konkurencieschopnosti a na to, aby dosiahli štádium priemyselnej výroby, bude potrebný čas, rozvoj technológie a možno značné verejné dotácie.
3.18.
EHSV víta ohlásenie nového monitorovacieho strediska pre trh s hnojivami, ktoré má vzniknúť v roku 2023, a usporiadanie konzultácií so zainteresovanými stranami v oblasti hnojív v rámci expertnej skupiny Európskeho mechanizmu pripravenosti a reakcie na krízu potravinovej bezpečnosti (EFSCM).
EHSV sa takisto domnieva, že významná úroveň transparentnosti trhu EÚ s hnojivami sa môže zaručiť len pravidelným uverejňovaním reprezentatívnych cien na domácom trhu pre škálu hnojív s obsahom N, P a K, ako aj rozvojom verejných štatistík spotreby hnojív.
(8) (9) (10) (11) (12)
Ú. v.
EÚ C 194, 12.5.2022, s. 72.
Plocha vysiata slnečnicou v EÚ dosiahla 750 000 ha, pokým plocha obilnín sa v roku 2022 v rovnakom rozsahu zmenšila.
Ú. v.
EÚ C 75, 28.2.2023, s. 88.
https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/information-reports/benefits-extensive-livestock-farmingand-organic-fertilizers-context-european-green-deal-egd-ir-information-report.
Odhaduje sa, že jedna osoba vylučuje viac ako 4 kg dusíka ročne prostredníctvom moču (Viskari a kol., 2018 – https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fsufs.2018.00032/full).