25.5.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 184/3
7. își reiterează disponibilitatea, împreună cu organizațiile societății civile în sens mai larg și cu instituțiile UE, de a juca un rol de mediator pentru a dezbate proiectul european cu cetățenii, fără a se limita la cei deja convinși, și de a se adresa acestora în comunitățile, teritoriile, orașele și satele lor.
Prin urmare, este esențial să se creeze posibilități de participare la dezbaterile publice și să se promoveze o cultură a participării la toate nivelurile; 8.
Comisia ar trebui să prevadă, în organigrama sa, desemnarea unor persoane responsabile cu dialogul civil și ar trebui să încurajeze statele membre să consolideze structurile de dialog civil, sprijinind crearea unor astfel de structuri acolo unde ele nu există încă, prin mobilizarea de fonduri europene.
Această inițiativă ar crește gradul de sensibilizare a opiniei publice și ar îmbunătăți calitatea dialogului civil, ajutând astfel Comisia și statele membre să înțeleagă mai bine beneficiile pe care un dialog civil eficace le poate aduce procesului de elaborare a politicilor.
În plus, dialogul civil ar fi consolidat prin activități de cercetare și monitorizare, care să conducă la identificarea și schimbul de bune practici; 9. subliniază, în acest sens, că implicarea tinerilor și a organizațiilor de tineret este deosebit de importantă pentru a mobiliza persoanele care votează pentru prima dată și tinerii alegători.
Pentru a obține o reprezentativitate deplină, este necesar să se sprijine soluții care să permită o implicare largă și să promoveze egalitatea de șanse în această privință.
Este necesar să se ajungă la persoanele care se află cel mai departe de centrele decizionale și să se inițieze discuții cu acestea.
O mai mare participare la nivel local pare a fi o necesitate; 10.
invită, totodată, Parlamentul European, Consiliul European și statele membre să modifice de urgență Actul electoral din 1976, pentru a clarifica principiile caracterului universal, direct și secret al alegerilor.
Acest lucru ar permite punerea în aplicare a standardelor în întreaga UE, garantând astfel dreptul de vot al persoanelor cu handicap.
Pe baza recomandărilor de mai sus și a Conferinței privind viitorul Europei, CESE: 11. consideră că protocolul de cooperare cu Comisia Europeană recent semnat (la 27 octombrie 2022) reprezintă un angajament politic reînnoit de a contribui la agenda politică europeană și la principalul scop, obiectivele (1) și aspirațiile Europei, și anume realizarea unei Uniuni Europene competitive, prospere din punct de vedere economic, favorabile incluziunii sociale și durabile din punctul de vedere al mediului, asigurând în același timp că tranziția către neutralitatea climatică, digitalizare și schimbări demografice este echitabilă și justă din punct de vedere social, și asigurând succesul Pactului verde european și al deceniului digital 2030 pentru toți europenii.
Uniunea Europeană trebuie, de asemenea, să fie ghidată de Pilonul european al drepturilor sociale și de o agendă privind competitivitatea, foaia de parcurs politică care garantează că nimeni nu este lăsat în urmă; 12. este pregătit – și, acum mai mult ca niciodată, are legitimitatea – să acționeze ca o platformă esențială pentru participarea cetățenilor și a societății civile organizate, inclusiv a viitoarelor grupuri de dezbatere ale cetățenilor.
Rolul unei astfel de platforme ar fi acela de a multiplica efectul consultărilor în curs cu cetățenii organizate de Comisia Europeană și de alte instituții și, de asemenea, de a colecta în mod sistematic feedback de la societatea civilă organizată europeană cu privire la toate prioritățile și politicile majore ale agendei politice europene.
Acest lucru va contribui la consolidarea încrederii publicului în proiectul și instituțiile UE, oferindu-le cetățenilor un rol efectiv în procesul decizional public.
CESE ar urma să joace rolul de gazdă care să ghideze, să supravegheze, să conceapă, să organizeze, să desfășoare și să faciliteze procesele deliberative, cu ajutorul unor experți externi și al unor reprezentanți ai organizațiilor societății civile.
Această ofertă se bazează, în special, pe raportul final al Conferinței privind viitorul Europei din 9 mai 2022, care solicită în mod explicit „întări[rea] rolul[ui] instituțional al Comitetului și [...] capacita[rea] [sa] în calitate de facilitator și garant al activităților de democrație participativă, cum ar fi dialogul structurat cu organizațiile societății civile și grupurile de dezbatere ale cetățenilor”.
În acest context, recomandările formulate în avizele din proprie inițiativă ale CESE și în avizele exploratorii solicitate de Comisie ar trebui revizuite prin evaluări ale politicilor UE, după caz; 13. consideră că grupurile de dezbatere ale cetățenilor și consultările organizațiilor societății civile s-ar putea concentra pe stabilirea de priorități, cum ar fi pregătirea programului de lucru al Comisiei, sau ar putea fi legate de ciclul de viață al principalelor priorități legislative.
Contribuția cetățenilor ar putea fi cea mai utilă în etapa prelegislativă, pentru a delibera și a formula recomandări înaintea anumitor propuneri (legislative) importante.
În acest scop, consultările grupurilor de dezbatere ale cetățenilor și ale organizațiilor societății civile ar putea avea loc pe baza unei foi de parcurs și a unui calendar anuale, stabilite de CESE în cooperare cu instituțiile europene.
Aceasta ar putea include solicitări specifice din partea Comisiei Europene, a Parlamentului European, a Consiliului Uniunii Europene sau a CESE însuși, din proprie inițiativă sau la inițiativa organizației sale partenere, Comitetul European al Regiunilor; 14.
reafirmă că ciclul de activitate ar putea începe odată cu discursul privind starea Uniunii și cu declarația de intenție, în perspectiva programului de lucru anual al Comisiei Europene pentru anul următor.
Consultările ar avea loc în prima jumătate a anului următor;
(1)
Articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană.