RO
25.5.2023
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 184/29
1.3.
În loc să reducă personalul, dezvoltarea și operarea serviciilor digitale vor crea inițial o nevoie suplimentară de personal.
Asigurarea personalului adecvat este o condiție prealabilă pentru succesul transformării digitale.
1.4.
CESE recunoaște cu satisfacție că digitalizarea serviciilor publice s-a dezvoltat considerabil pe perioada pandemiei.
1.5.
CESE sprijină crearea unui model de guvernanță pentru această politică, constând în două organe-cheie, și anume Comitetul pentru Europa interoperabilă și comunitatea Europei interoperabile.
1.6.
CESE salută faptul că comunicarea prevede conceperea de soluții experimentale care să permită încheierea de parteneriate între sectorul public și întreprinderile inovatoare din domeniul tehnologiei și întreprinderile nou-înființate, în vederea creării de soluții experimentale inovatoare, care ar putea fi aplicate în serviciile publice și puse în comun de către acestea.
1.7.
CESE consideră că este important ca viitoarele programe de finanțare a proiectelor de interoperabilitate a serviciilor publice să condiționeze acordarea fondurilor de adoptarea principiilor și structurilor preconizate de Cadrul european de interoperabilitate.
1.8.
Deși salută faptul că acest proces se înscrie în contextul așa-numitei duble tranziții, CESE avertizează că unele dintre soluțiile tehnologice în materie de digitalizare ar putea fi mari consumatoare de energie.
1.8.1.
CESE consideră că protecția datelor, chiar și însoțită de precauțiile necesare, nu trebuie să constituie un obstacol în calea creării de noi soluții de interoperabilitate, fie de către serviciile publice, fie de către persoane fizice.
1.8.2.
Pe de altă parte, CESE consideră că accesibilitatea datelor, atât pentru cetățeni, pentru întreprinderi, cât și pentru serviciile publice, ar trebui să facă obiectul unor niveluri diferite de autorizare, pentru a garanta confidențialitatea datelor și pentru a le comunica numai pe cele strict necesare.
2.
Context 2.1.
Crearea unei piețe interne, adică a unui spațiu de liberă circulație a persoanelor, bunurilor, serviciilor și capitalurilor, necesită eliminarea tuturor barierelor naționale existente.
2.2.
Încă de la instituirea sa, și în mod și mai insistent după crearea pieței unice, Uniunea Europeană a încercat să elimine toate tipurile de bariere care pot împiedica crearea unei veritabile piețe interne.
2.3.
Pentru ca piața internă să poată exista cu adevărat, este necesar ca cetățenii și întreprinderile să aibă acces și să interacționeze ușor și rapid cu serviciile publice din statele membre, indiferent de nivel – local, regional sau național.
2.4.
Pe de altă parte, existența unui spațiu deschis, precum cel european, necesită schimbul de date și cooperarea între organele administrației publice de stat de la toate nivelurile.
2.5.
Începând cu anii ’90, Comisia a urmărit să ia măsuri pentru a construi și a asigura în mod concret interoperabilitatea (1) sau chiar interconectivitatea diferitelor servicii publice ale statelor membre (2).
(1)
(2)
Interoperabilitatea sectorului public este definită ca fiind „factorul care permite cooperarea administrațiilor și funcționarea serviciilor publice la nivel transfrontalier, transsectorial și dincolo de granițele organizaționale”.
Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o politică consolidată de interoperabilitate a sectorului public – Conectarea serviciilor publice, sprijinirea politicilor publice și furnizarea de beneficii publice – Către o „Europă interoperabilă”.
Prin Decizia nr.
1719/1999/CE a Parlamentului European și a Consiliului, Comisia a lansat o inițiativă privind interoperabilitatea serviciilor publice, care a constat într-o serie de orientări, inclusiv identificarea proiectelor de interes comun privind rețelele transeuropene pentru schimbul electronic de date între administrații.