25.5.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 184/19
1.9.
CESE consideră că este indispensabil să se efectueze un transfer de know-how – astfel cum este planificat în Academia NBE – și să se asigure programe de formare profesională și formare continuă la nivel național.
Cursurile de formare și specializare în folosirea de noi metode și materiale de construcții durabile sunt necesare pentru toate categoriile de lucrători care participă la procesul de construcție: urbaniști, arhitecți, ingineri, tehnicieni, specialiști IT și muncitori-constructori.
1.10.
CESE este de părere că procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice bazate pe calitate și pe criterii de durabilitate și de ciclu de viață, precum și alegerea unor proceduri de achiziții publice adecvate, care să permită folosirea de soluții inovatoare, constituie o condiție prealabilă pentru îndeplinirea obiectivelor de mediu și pentru promovarea construcțiilor din lemn.
CESE solicită, așadar, atât consolidarea obligației juridice de concurență pe criterii de calitate și de achiziții publice bazate pe criterii de mediu, cât și măsuri de formare corespunzătoare a autorităților contractante.
1.11.
CESE invită statele membre să participe la inițiativa WoodPOP a guvernelor austriac și finlandez, care are drept scop mobilizarea la nivel național și regional a actorilor publici și privați din sectorul lemnului și sprijinirea redirecționării investițiilor spre biosoluții și lanțuri valorice durabile în domeniul lemnului.
2.
Observații generale 2.1.
În spatele tradiției construcțiilor din lemn se află sute de ani de istorie a inovației.
Utilizarea materialelor durabile a fost reluată, printre altele, în conceptul noului Bauhaus european (1).
2.2.
CESE este de acord cu Comisia că biomaterialele (de construcții) inovatoare, fabricate pentru a fi durabile și prin procedee cu emisii scăzute de CO2, sunt extrem de importante pentru tranziția verde.
Conform raportului Agenției Internaționale a Energiei (AIE) privind clădirile (2), acestea sunt în prezent (în 2021) sursa a 33 % din emisiile de CO2 generate la nivel mondial.
Cea mai mare parte din aceste emisii provin, direct sau indirect, din exploatarea clădirilor, însă 6,4 % (2021) sunt generate de lucrările de construcție și de fabricarea de materiale de construcții.
În acest procent nu sunt incluse operațiunile de transport, lucrările de demolare și construcția infrastructurilor.
Emisiile generate de transporturi se atribuie sectorului transporturilor.
Se poate considera că emisiile generate efectiv de activitatea de construire sunt mai mari.
În UE, clădirile reprezintă, potrivit Comisiei, aproximativ 40 % din consumul total de energie și generează o treime din emisiile de gaze cu efect de seră din UE.
Reducerile de emisii de gaze cu efect de seră se datorează în principal măsurilor de renovare termică a clădirilor, creșterii proporției surselor regenerabile de energie și modernizării instalațiilor de încălzire.
În schimb, se constată o creștere a numărului de reședințe principale și a suprafeței utile a locuințelor.
2.3.
CESE subliniază importanța enormă a pădurilor pentru viața oamenilor din întreaga lume.
Cei 400 de miliarde de copaci din Europa absorb, de exemplu, aproape 9 % din emisiile de gaze cu efect de seră generate la nivel european.
CESE este conștient că despăduririle reprezintă o problemă majoră la nivel mondial; în UE resursele forestiere sunt însă în creștere.
În perioada 1990-2020, suprafețele împădurite au crescut cu 9 %, iar volumul de lemn din pădurile europene a înregistrat o creștere de 50 % (3).
CESE sprijină fără rezerve toate eforturile Comisiei Europene pentru combaterea acestei probleme globale și subliniază nevoia de a se promova în continuare sănătatea și creșterea pădurilor în Uniune.
Majorarea proporției de lemn folosit în construcții, în scopul reducerii emisiilor de dioxid carbon, ar trebui să fie susținută în întreaga UE prin gestionarea activă și durabilă a pădurilor, nu împiedicată prin restricții politice.
2.4.
Prin urmare, CESE reține că, pentru atenuarea schimbărilor climatice, valorificarea potențialului construcțiilor din lemn (atât din lemn masiv, cât și din derivate din lemn) trebuie să fie indisociabil legată de gestionarea durabilă a pădurilor.
În cadrul proiectului austriac CareforParis (4), la care au colaborat Centrul Federal de Cercetare pentru Păduri (BFW), Universitatea de Resurse Naturale și Științe ale Vieții (BOKU), Wood K Plus și Agenția Federală de Mediu, s-au elaborat și analizat diferite scenarii de gestionare a pădurilor.
Aceste scenarii au ca ipoteză de studiu diferite schimbări climatice și strategii de adaptare a pădurilor din Austria și prezintă posibile evoluții până în anul 2150.
S-au analizat în detaliu impactul pădurilor și al produselor din lemn în ceea ce privește emisiile de carbon, precum și evitarea emisiilor de CO2 prin utilizarea produselor din lemn.
Interacțiunea între creșterea pădurii, utilizarea lemnului și emisiile de gaze cu efect de seră evitate prin utilizarea produselor din lemn are un efect pozitiv asupra performanței în materie de gaze cu efect de seră.
Pădurile
(1) (2) (3) (4)
JO C 275, 18.7.2022, p. 73; JO C 155, 30.4.2021, p. 73.
Raport imobiliar AIE (2022), în: https://www.iea.org/reports/buildings https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf Weiss, P., Braun, M., Fritz, D., Gschwantner, T., Hesser, F., Jandl, R., Kindermann, G., Koller, T., Ledermann, T., Ludvig, A., Pölz, W., Schadauer, K., Schmid, B. F., Schmid, C., Schwarzbauer, P., Weiss, G., 2020: Raportul final privind proiectul CareforParis.
Fondul pentru climă și energie (Viena).