C 184/8
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
25.5.2023
3.7.
Trebuie îmbunătățită colectarea datelor pentru tineret în aproape toate domeniile de acțiune externă.
Punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru tineret trebuie să se concentreze asupra acestui domeniu dificil, astfel cum se recunoaște în cartografierea și analiza lacunelor din datele internaționale privind tineretul, întreprinsă recent de Comisia Europeană.
Dezagregarea realizărilor și a rezultatelor și diferențierea contribuției exacte a fiecărui program sau a fiecărei inițiative la un anumit rezultat pot constitui un demers dificil.
Prin urmare, toate intervențiile care implică tineretul vor necesita o analiză longitudinală.
3.8.
UE și toate instituțiile sale ar trebui să colaboreze cu Regatul Unit pentru a se asigura că tineretul și organizațiile de tineret din această țară nu vor fi privați de spiritul cooperării și al învățării interculturale și de experiența dobândită de pe urma Erasmus+ și a tuturor celorlalte forme de cooperare.
Ar trebui să se exploreze toate oportunitățile de optimizare a potențialului de reconstruire a relațiilor cu organizațiile societății civile din Regatul Unit și să se conceapă și să se promoveze altele noi (6).
Asumarea rolului de lider și participarea 3.9.
Planul de acțiune pentru tineret se concentrează într-o măsură considerabilă pe asumarea rolului de lider și participare.
Această abordare este binevenită și perfect aliniată la bunele practici ale activităților cu tineretul.
Cu toate acestea, CESE consideră că va fi nevoie de o abordare foarte riguroasă și deliberativă pentru a implementa în continuare o astfel de abordare în acțiunea externă a UE.
Chiar și în interiorul UE și al statelor sale membre, încă mai avem mult de lucru în ceea ce privește practicile participative, în pofida depunerii unor eforturi semnificative.
În general, spiritul de lider în rândul tineretului se cultivă prin activități eficace la nivel local, într-un mediu favorabil.
Acestea, la rândul lor, formează tineri care își pot exprima punctul de vedere, dar pe baza legăturilor cu persoanele de vârsta lor și a experienței în abordarea unor probleme locale precum mediul, transporturile, educația, sănătatea mintală, asistența socială și multe altele.
Deseori, această activitate este facilitată de OSC.
Sperăm că programele tematice privind societatea civilă, drepturile omului și democrația se pot axa pe aceste nevoi.
3.10.
Pentru a ajunge la bune practici în acest domeniu trebuie să fie prezenți o serie de factori asociați.
Programul Erasmus+ urmărește în continuare să prioritizeze tinerii cu mai puține oportunități, recunoscând de fapt că până și un program de prim ordin mai are încă multe de făcut în această privință.
În domeniul contactelor interpersonale și al mobilității, aspecte administrative precum vizele joacă un rol decisiv în asigurarea unei experiențe de calitate pentru participanți, fiind nevoie de o abordare comună.
Atunci când sunt transpuse în țările în curs de dezvoltare, fragile sau chiar totalitare, aceste provocări devin și mai dificil de depășit.
În cele din urmă, toate activitățile de asumare a rolului de lider și de participare avute în vedere trebuie să valorifice experiențele de la nivel local și pe cele din cadrul comunității.
3.11.
Trebuie să avem grijă să nu inversăm procesul, lucrând mai întâi cu „liderii” în absența oricărui efect de mobilizare asupra nivelului local.
Finanțatorii și organizațiile neguvernamentale internaționale nu pot crea acest spirit de conducere, fiind necesar să se asigure legături de calitate cu nivelul local.
Prin urmare, avem nevoie de o selecție transparentă și de metode și mecanisme de protecție deschise și incluzive împotriva capturării de către stat și de către alte entități, mai ales în statele fragile.
Implicarea, participarea și competențele de conducere sunt esențiale, iar abordarea noastră trebuie să construiască o infrastructură care să transforme aceste deziderate în realitate.
Trebuie să se acorde prioritate sprijinului pe termen lung pentru organizațiile de tineret și societatea civilă, și nu abordărilor bazate pe proiecte pe termen scurt.
De asemenea, colaborarea cu liderii tinerilor necesită strategii pentru a face față unui grup aflat în permanentă schimbare, instabil, care se dezvoltă și crește și care, la un moment dat, va trebui sau va dori să se ocupe de altceva.
3.12.
Ar trebui oferit un sprijin semnificativ organizațiilor de la nivel local, astfel încât acestea să se poată dezvolta la nivel intern și să devină actori relevanți în comunitățile lor locale.
Sperăm că activitatea Youth Sounding Board (YSB) în ceea ce privește parteneriatul internațional în acest sens și platforma de dialog cu organizațiile de tineret în cadrul Forumului de politici privind dezvoltarea vor aborda acest aspect.
În plus, sprijinul acordat sindicatelor și organizațiilor lor de tineret poate contribui la încurajarea și sprijinirea tinerilor pentru a participa în mod democratic la locul lor de muncă.
Consiliile naționale de tineret pot oferi o infrastructură adecvată pentru a decide cu ce entități se poate colabora în țările partenere, atât timp cât acestea sunt independente, la fel ca și inițiativele precum inițiativa „Global Youth Mobilisation” (7) a celor mai mari șase organizații de tineret.
(6) (7)
Raportul de informare al CESE pe tema „Punerea în aplicare a Acordului de retragere dintre UE și Regatul Unit”.
https://globalyouthmobilization.org/