C 184/96
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
25.5.2023
2.6.
Într-un sistem energetic din ce în ce mai digitalizat, cu generare, transmisie și distribuție descentralizată a energiei și cu mai multe dispozitive conectate digital în locuințe, riscul de spionaj, criminalitate cibernetică și defectarea componentelor hardware legate de consumul de energie este în creștere.
Prin urmare, Comisia propune măsuri bine coordonate în materie de securitate cibernetică pentru a consolida reziliența generală a sistemului.
2.7.
Planul de acțiune subliniază că acest lucru necesită atât acțiuni pe termen mediu și lung, cât și un cadru de guvernanță.
Comisia explică că aceasta va implica mai multe comunități de părți interesate, întreprinderi și parteneri internaționali și constată că fondurile publice limitate trebuie utilizate cu înțelepciune și că sunt necesare mai multe investiții private.
3.
Observații generale 3.1.
În planul său de acțiune, Comisia abordează pe bună dreptate potențialul enorm al tehnologiilor digitale de a spori flexibilitatea sistemului de energie electrică.
CESE sprijină aceste obiective și salută majoritatea măsurilor propuse în planul de acțiune.
În special, CESE a clarificat deja legătura dintre tranziția energetică și transformarea digitală, subliniind beneficiile digitalizării în ceea ce privește economiile de energie, reducerea intensității energetice și o mai bună gestionare a infrastructurii energetice.
Cu toate acestea, deși atitudinea optimistă a planului de acțiune este o sursă de inspirație, Comisia tinde să ignore că realitatea fizică este foarte diferită de cazurile de utilizare a digitalizării care sunt menționate în planul de acțiune.
3.2.
CESE consideră că principalele provocări cu care se confruntă sectorul energetic sunt: diversificarea surselor de energie ale Europei, reducerea dependenței de importurile de energie, asigurarea unei piețe interne integrate a energiei, îmbunătățirea eficienței energetice, extinderea rapidă a rețelei de energie, asigurarea aprovizionării, decarbonizarea economiei, reducerea emisiilor, tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, cu tehnologii energetice cu emisii scăzute de carbon și curate, creșterea și extinderea masivă a energiei din surse regenerabile pentru a îndeplini obiectivele climatice, promovarea cercetării și educației în acest domeniu, asigurarea unei tranziții juste și sprijinirea dimensiunii sociale a energiei, cum ar fi reducerea sărăciei energetice.
Digitalizarea sistemului energetic este baza oricărui demers în acest sens și poate contribui la îndeplinirea tuturor acestor provocări principale.
3.3.
Deși atât abordarea strategică, cât și măsurile specifice ale planului de acțiune se îndreaptă în direcția cea bună, Comisia nu reușește să integreze planul de acțiune în politica energetică generală.
O abordare supradimensionată, care se concentrează doar pe digitalizare și ignoră cadrul general, nu va genera beneficiile care sunt explicate în mod corect în planul de acțiune.
3.4.
Propunerea Comisiei prezintă o imagine idealizată, bazată pe un sistem energetic bine dezvoltat (de exemplu, rețele de transport și distribuție) și îl digitalizează.
Cu toate acestea, în Europa, rețelele de transport și distribuție trebuie dezvoltate mai întâi înainte de a putea dezvolta tehnologii digitale complexe.
Digitalizăm în zadar daca energia gestionată în mod inteligent nu poate fi transmisă prin intermediul rețelelor de transport al energiei.
În plus, o cantitate imensă de energie este irosită pe rețelele de transport și distribuție.
Chiar și în prezent, costul energiei electrice ecologice care, pentru că nu poate fi utilizată sau transportată, trebuie redusă s-a ridicat la peste 2 miliarde EUR înainte de criza energetică și la peste 12 miliarde EUR în timpul crizei energetice în țări mari, cum ar fi Germania.
Această pierdere economică va crește de mai multe ori dacă rețelele electrice și capacitățile de stocare compatibile cu sistemul nu sunt extinse rapid și nu se găsesc în același timp modalități mai bune de utilizare a energiei electrice direct la fața locului.
Digitalizarea în acest domeniu poate juca un rol în identificarea acestor pierderi și în utilizarea datelor astfel generate în dezvoltarea rețelei.
3.5.
Este adevărat că sunt necesare investiții considerabile în infrastructura energetică pentru ca rețelele să devină inteligente.
De asemenea, este adevărat că multe state membre nu stimulează astfel de investiții, întrucât reglementarea lor favorizează clar cheltuielile de capital (CapEx), în timp ce investițiile în digitalizare sunt în principal cheltuieli operaționale (OpEx).
Coordonarea și monitorizarea acestor investiții și a progreselor asociate nu vor fi suficiente.
CESE solicită Comisiei Europene să includă ideile care stau la baza „promovării investițiilor în infrastructura digitală a energiei electrice” într-o modificare a articolului 58 din Directiva (UE) 2019/944 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică, asigurând un cadru de reglementare care să stimuleze în mod eficace investițiile în digitalizarea rețelelor electrice.
3.6.
Comisia Europeană subliniază pe bună dreptate că instrumentele digitale joacă un rol important în dezvoltarea sistemelor de autoconsum colective și a comunităților energetice.
Atât orientările, cât și platforma de experimentare planificată pot fi de ajutor, dar acestea nu sunt cele mai importante aspecte.
La peste cinci ani de la prezentarea pachetului „Energie curată pentru toți europenii”, atât comunitățile energetice, cât și autoconsumul colectiv joacă încă un rol minor în sistemele energetice europene.
În multe cazuri, principalele motive sunt barierele birocratice semnificative și lipsa de informații din partea consumatorilor și a producătorilor.
Până în prezent, Comisia Europeană a ignorat existența acestor bariere.
Europenilor trebuie să li se ofere stimulente care să îi convingă și să îi stimuleze, în cele din urmă, să își digitalizeze