C 184/94
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
25.5.2023.
grozījumā iekļaut idejas, kas paredz “veicināt investīcijas digitālajā elektroenerģijas infrastruktūrā”, nodrošinot tiesisko regulējumu, kas efektīvi stimulētu ieguldījumus elektrotīklu digitalizācijā.
Vienlaikus ir jāattīsta elastības tirgi, lai elastīgu patēriņu, ražošanu un ražojošo patēriņu padarītu pievilcīgu, balstoties uz digitālajām tehnoloģijām.
1.5.
Vairāk nekā sešus gadus pēc Tīras enerģijas paketes iesniegšanas gan energokopienu, gan kolektīvā pašpatēriņa nozīme Eiropas energosistēmās joprojām ir neliela.
Eiropas Komisija līdz šim nav ņēmusi vērā to, ka pastāv šķēršļi šādiem enerģijas ražošanas un patēriņa veidiem.
Eiropiešiem ir vajadzīgi stimuli, kas viņus galu galā pārliecinātu un motivētu digitalizēt visas ar enerģiju saistītās darbības.
Daudzos gadījumos ir vajadzīgas arī skaidras juridiskās un administratīvās tiesības.
EESK aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt attiecīgas iniciatīvas, tostarp tiešu atbalstu, kas ļautu energokopienām un kolektīvajiem ražojošajiem patērētājiem pilnībā attīstīt savu potenciālu, it īpaši piegādes drošības ziņā, kā rezultātā šiem ražošanas un patēriņa veidiem jākļūst par sistēmas būtisku sastāvdaļu.
Pretējā gadījumā digitālie rīki neko nemainīs.
1.6.
EESK atkārtoti uzsver, ka, izmantojot pareizo pieeju, klimatneitrālai, decentralizētai un digitalizētai energoapgādes struktūrai var būt nozīmīga pozitīva ietekme uz nodarbinātību un ekonomiku, it īpaši uz reģionālo ekonomiku (2).
Pašreizējās krīzes apstākļos Eiropas Savienībai ir vajadzīga vispārēja pieeja enerģētikas politikai, kas konkrētus ar enerģētiku un klimatu saistītus jautājumus apvieno ar sociālās un reģionālās kohēzijas politikas mērķiem.
1.7.
Tomēr EESK norāda, ka pārmaiņu politika var būt sekmīga tikai tad, ja tajā tiek ņemta vērā atšķirīgā sociālā dinamika saistībā ar pārkārtošanos un tā tiek risināta attiecīgajās stratēģijās un pasākumos.
Mums būtu jāstiprina aktīvo patērētāju loma digitalizācijā, jāmudina viņus izmantot pēc iespējas vairāk viedu risinājumu un jādod viņiem šādas tiesības, jo šie risinājumi var uzlabot iekšējā enerģijas tirgus efektivitāti un sniegumu, vienlaikus ņemot vērā sadales sistēmu operatorus, lai nodrošinātu energoapgādes drošību.
Rīkiem jābūt ērti lietojamiem, un ir jāpievērš uzmanība neaizsargātām grupām un cilvēkiem ar invaliditāti.
Tāpēc ir nepieciešama politika taisnīgai pārkārtošanai un aktīvai pārmaiņu politiskai pārvaldībai.
Ja īstenošanā netiek ņemta vērā sociālā dimensija, pastāv risks, ka pārkārtošana nebūs sekmīga sabiedrības pretestības dēļ.
1.8.
Attiecībā uz energosistēmu un infrastruktūras turpmāko izstrādi EESK ir atkārtoti uzsvērusi, ka visi patērētāji ir aktīvi jāiesaista viedo energosistēmu attīstībā un ka ir jāievieš stimuli, lai pilsoniskā sabiedrība varētu piedalīties enerģētikas pārkārtošanā.
Ļoti svarīga ir “Vietējo un reģionālo novatoru savešana vienkopus”, ko Komisija minējusi 7.3. punktā.
Kolektīva rīcība, piemēram, sadarbība starp viedām pilsētām un kopienām, var radīt labākos un cenas ziņā pieejamākos risinājumus, kas reģionam var būt vajadzīgi.
1.9.
Enerģētikas nozares digitalizācijas jautājums jau tiek risināts ES digitālās nozares un enerģētikas rīcībpolitikā, jo tādus jautājumus kā datu savietojamība, energoapgādes drošība un kiberdrošība, privātums un patērētāju aizsardzība nevar atstāt tikai tirgus ziņā un ir svarīgi, lai to īstenošana notiktu sakārtoti.
Šajā saistībā EESK norāda, ka ar visiem līdzekļiem ir jānovērš privātuma pārkāpumi un datu ļaunprātīga izmantošana.
Tas ietver ne tikai tehniskus piesardzības pasākumus, bet arī atbildību par šo datu telpu un tās uzraudzību, ko veic valsts iestādes, uz kurām attiecas politiskā un demokrātiskā kontrole.
Vienlaikus īpaša uzmanība jāpievērš kritiskās infrastruktūras datu aizsardzībai.
1.10.
Komisija savā paziņojumā norāda, ka ir svarīgi nodrošināt, lai digitalizācija neapdraudētu elektroenerģijas iekšējā tirgū jau izveidoto patērētāju aizsardzības satvaru.
EESK to pieņem zināšanai un piebilst, ka enerģijas tirgū ir jāpielāgo un jāuzlabo patērētāju tiesības.
Patērētāji nedrīkst būt nelabvēlīgākā situācijā vai būt spiesti pārmaksāt.
Viņiem būtu jāgūst labums no digitālajiem rīkiem, kas, ja tie ir pareizi izstrādāti, var palīdzēt uzlabot patērētāju aizsardzību.
1.11.
Neatkarīgi no konkrētās iniciatīvas ir svarīgi, lai patērētājiem mājoklī būtu uzstādīts viedais skaitītājs.
Daudzās dalībvalstīs tas tā joprojām nav, tāpēc ir steidzami jāpastiprina viedās uzskaites ieviešana, kas ir būtisks priekšnoteikums lielākajai daļai digitālo risinājumu enerģētikas nozarē, it īpaši attiecībā uz elektroapgādi un – mazākā mērā – uz gāzes piegādi.
Dalībvalstīm, kuras vēl nav pilnībā ieviesušas viedos skaitītājus, tas ir jāpaātrina un ir jāpalielina valsts mērķi attiecībā uz šādu skaitītāju ieviešanu.
Starptautiski pierādījumi liecina, ka viedo skaitītāju ieviešana ir visefektīvākā, ja atbildīgi ir tīkla operatori.
Viedie skaitītāji būtu jāuzskata par elektroenerģijas tīkla neatņemamu sastāvdaļu.
(2)
OV C 367, 10.10.2018., 1. lpp.