C 184/84
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
25.5.2023.
1.6.
EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka metodiku pamatā ir zinātniski pierādījumi un ka tās izstrādā zinātnieki.
EESK norāda, ka sertifikācijas sistēma ir pārāk sarežģīta un apgrūtinoša, lai veicinātu šādu metožu un paņēmienu plašu ieviešanu; šīs procedūras ir ļoti laikietilpīgas un tehniskas un var mazināt operatoru motivāciju darboties, jo tie bieži ir mazi uzņēmumi, kuru peļņa pat labākajā gadījumā nav liela. 1.7.
EESK norāda, ka ir vajadzīgi dažādi oglekļa piesaistījumu mērījumi, tostarp jāizmanto tālizpēte un satelītattēli, lai veiktu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju.
Runājot par nepieciešamajiem mērījumiem, EESK uzsver, ka ir būtiski saglabāt pēc iespējas zemākas oglekļa piesaistījuma monitoringa, ziņošanas un verifikācijas izmaksas, lai nodrošinātu plašu sertifikācijas satvara pieejamību. 1.8.
EESK uzsver, ka pirms sertifikācijas sistēmas integrēšanas citās politikas jomās, piemēram, kopējā lauksaimniecības politikā, rūpīgi jāizvērtē un jānovērš iespējamie ar priekšlikumu saistītie riski un blakusefekti, tostarp ekoloģiskie un sociālekonomiskie riski un blakusefekti, kas var skart nozīmīgos dalībniekus (lauksaimniekus, mežrūpniecību, būvniecību un kokrūpniecību). 1.9.
EESK uzskata, ka pašreizējo kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) nevajadzētu izmantot oglekļsaistīgas lauksaimniecības vai oglekļa piesaistījumu finansēšanai (1).
KLP var pildīt zināmu lomu oglekļa piesaistīšanā, taču šis instruments ir paredzēts pārtikas, barības un biomasas ražošanai, kas ir lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares pamatmērķis.
Šajā konkrētajā kontekstā oglekļa piesaistījumi ir blakusprodukts, un tas nozīmē, ka būtu jāmeklē papildu finansējuma avoti. 1.10.
EESK bažījas, ka lielā Komisijas neskaidrība par finansējumu būs spēcīgs šķērslis potenciālo dalībnieku līdzdalībai.
Tāpēc EESK uzsver, ka attiecībā uz finansējumu ir nepieciešama zināma noteiktība.
Ņemot vērā oglekļa piesaistes iespējas nākotnē, EESK iesaka izstrādāt ceļvedi par kopīgu finanšu instrumentu šiem pasākumiem.
2.
Vispārīgas piezīmes Nepieciešamība palielināt oglekļa piesaistījumus, lai sasniegtu klimatneitralitātes mērķus 2.1.
Saskaņā ar Parīzes nolīgumu Eiropas Savienība ir apņēmusies līdz 2050. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu (SEG) neto nulles emisijas un pēc tam panākt negatīvu neto emisijas bilanci.
Jaunākajā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumā norādīts, ka šo mērķi nevarēs sasniegt ar emisiju samazināšanu vien: “oglekļa dioksīda piesaistījumu ieviešana, lai līdzsvarotu grūti novēršamas atlikušās emisijas, ir neizbēgama, ja vēlamies sasniegt neto nulles oglekļa dioksīda (CO2) vai SEG emisijas” (2). 2.2.
Oglekļa piesaistījumi neaizstāj nepieciešamos būtiskos SEG emisiju samazinājumus, taču oglekļa piesaistīšanai būs jāpapildina centieni samazināt emisijas, lai sasniegtu neto nulles emisijas un negatīvu neto emisijas bilanci.
Tāpēc oglekļa piesaistījumi būs ievērojami jāpalielina visā pasaulē, lai kontrolētu SEG koncentrāciju atmosfērā un ierobežotu globālo sasilšanu.
ES prognozes liecina: lai sasniegtu savus mērķus klimata aizsardzības jomā, Savienībai būs jāsamazina emisijas par 85–95 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un ar oglekļa piesaistījumiem būs jānosedz iztrūkums.
Tāpēc katru gadu no atmosfēras būs jāpiesaista vairāki simti miljonu tonnu CO2.
2.3.
Šajā saistībā ES līdz šim nākusi klajā ar vairākām iniciatīvām:
— Klimata aktu, kurā izvirzīts ES mērķis līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, — Regulu par zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (ZIZIMM), kuras jaunākais grozījumu priekšlikums paredz 2030. gadam noteikt oglekļa neto piesaistījumu mērķrādītāju 310 miljonu tonnu CO2 ekvivalenta apmērā, oglekli uzglabājot augsnē, mežos un koksnes produktos, — paziņojumu “Ilgtspējīgi oglekļa aprites cikli”, kurā izklāstīts oglekļsaistīgās lauksaimniecības ceļvedis, kas sekmē ierosināto ZIZIMM mērķrādītāju sasniegšanu līdz 2030. gadam, un rūpnieciski risinājumi, ar kuriem līdz 2030. gadam paredzēts piesaistīt vismaz 5 miljonus tonnu.
Paziņojumā arī minēti plāni izstrādāt priekšlikumu oglekļa piesaistījumu sertifikācijas tiesiskajam regulējumam.
(1) (2)
OV C 323, 26.8.2022., 95. lpp.
IPCC III SPM (2022. gads).