25.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/81
3.5.
EESK atzinīgi vērtē to, ka Direktīvas par noziegumiem pret vidi pārskatīšanu Eiropas Komisija ir sasaistījusi ar ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandas apkarošanai.
Tomēr Komiteja ir nobažījusies, ka Direktīva par noziegumiem pret vidi nespēs nodrošināt efektīvas un atturošas sankcijas par savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandu.
Padome 2022. gada 9. decembrī pieņēma nostāju šajā lietā un ievērojami samazināja soda apmēru fiziskām personām, vienlaikus samazinot vērienu attiecībā uz sankciju saskaņošanu pret juridiskām personām.
Padomes ierosinātie sankciju līmeņi ir pārāk zemi, lai tie būtu atturoši un efektīvi.
Maksimālajam naudas sodam nevajadzētu būt mazākam par 15 % no juridiskās personas kopējā apgrozījuma pasaulē – tas būtu daudz vairāk par Padomes pieņemtajiem 5 % vai 3 %.
Mēs uzskatām – lai sekmīgi īstenotu ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandas apkarošanai, ir ārkārtīgi svarīgi izvirzīt vērienīgus mērķus Direktīvā par noziegumiem pret vidi.
4.
Īpašas piezīmes 4.1.
Rīcības plānā būtu skaidri jāatsaucas uz trauksmes cēlējiem un citiem ar vidi saistīto cilvēktiesību aizstāvjiem kā būtiskām ieinteresētajām personām, kas jāiesaista tā izstrādē un īstenošanā gan ES, gan valstu līmenī, jo viņiem ir svarīga loma vides tiesību aktu pārkāpumu atklāšanā un novēršanā.
Šie cilvēki arī būtu jāaizsargā pret iebiedēšanu vai tiesvedību gadījumos, kad viņi ziņo par savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandu vai palīdz izmeklēšanā, kā pašlaik noteikts Direktīvā par noziegumiem pret vidi.
4.2.
EESK uzskata, ka ir svarīgi sadarboties ar tām uzņēmējdarbības nozarēm, kas iesaistītas savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecībā, lai samazinātu ES pieprasījumu pēc savvaļas dzīvnieku un augu izcelsmes produktiem, ierobežotu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību un nodrošinātu, ka to tirdzniecība ir likumīga un ilgtspējīga.
Plānā paredzēts kopā ar ES Savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības noteikumu izpildes panākšanas grupu organizēt tematiskas sanāksmes, kurās piedalītos pārstāvji no konkrētu jautājumu risināšanai relevantās uzņēmējdarbības nozares (tā var būt, piemēram, tradicionālā medicīna, eksotiskie lolojumdzīvnieki, luksuspreču nozare, medību tūrisms, kokmateriāli, zivrūpniecība un zivju produktu tirdzniecība, transports, kurjerpakalpojumi un tiešsaistes tirdzniecība).
Tomēr gan rīcības plānā, gan tā īstenošanas gaitā (piemēram, izpratnes vairošana un uzvedības maiņas kampaņas) būtu skaidrāk jāatzīst un jāatspoguļo pilsoniskās sabiedrības organizāciju loma savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandas apkarošanā.
Informācija, ko ES sniedz iedzīvotājiem par savvaļas dzīvnieku un augu izcelsmes produktu tirdzniecības un izmantošanas noteikumiem, riskiem un sekām, netiek plaši izplatīta, toties informācija par tradicionālās medicīnas praksi un pielietojumu (kas saistīts ar savvaļas dzīvnieku un augu daļu un to atvasinājumu izmantošanu) ir plaši izplatīta visā Eiropas Savienībā.
Šāda prakse rada risku lietotājiem (jo dažām zālēm nav zinātniski pierādītu ieguvumu) un letālas sekas savvaļas sugām, kas tiek iegūtas un tirgotas (paātrinot to izmiršanu).
Ar aktīvākiem preventīviem pasākumiem šā konkrētā jautājuma risināšanai ES varētu katru gadu pārdoto savvaļas dzīvnieku un augu izcelsmes produktu daudzumu samazināt līdz pat par 30 %, jo šis skaitlis atbilst to konfiscēto savvaļas dzīvnieku un augu izcelsmes produktu īpatsvaram, kas Eiropas Savienībā paredzēti izmantojumam medicīnā (10).
Šajā saistībā EESK un tiesībaizsardzības iestādes varētu iesaistīties arī sabiedrisku kampaņu izstrādē, lai palielinātu informētību par šo problēmu.
4.3.
EESK iesaka visās dalībvalstīs ieviest viendabīgu pieeju, nosakot skaidru atbildību par pasākumu īstenošanu valsts līmenī un nodrošinot koordināciju starp attiecīgajiem dalībniekiem.
Iespējamo variantu piedāvāšana, tādu kā plānā paredzētie veidi koordinācijas nodrošināšanai (piemēram, i) veidojot starpaģentūru komitejas vai pieņemot saprašanās memorandus, ii) pieņemot valsts rīcības plānus vai iii) norīkojot valstu kontaktpunktus), radīs nenoteiktību, jo dalībvalstis izvēlēsies dažādus risinājumus.
Rīcības plānu palīdzēs īstenot starpaģentūru komiteju izveide valsts līmenī, katrai no tām nosakot noteiktu kontaktpunktu.
4.4.
Ir ļoti svarīgi, lai šīs starpaģentūru komitejas un specializētie darbinieki vai specializētās nodaļas būtu viendabīgi apmācīti visās 27 dalībvalstīs.
Tas atvieglotu sadarbību dalībvalstīs un starp tām, jo darbinieki vienādā veidā reaģētu un veiktu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu.
Ja katrai sadarbībā iesaistītajai aģentūrai būtu savs kontaktpunkts, tiktu uzlabota arī sadarbība un koordinācija starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm ārpus ES.
Kontaktpunkta izveide uzlabotu sadarbību, jo starpaģentūru komitejas un specializētie darbinieki dalībvalstīs varētu vieglāk un ātrāk sazināties, īpaši tad, ja pārrobežu kontrabandas dēļ jārīkojas steidzami.
Vietēja mēroga lietās, kas skar tikai divas valstis, kontaktpunkti varētu dalībvalstu sadarbību padarīt dinamiskāku, neatkarīgu no starptautiskām struktūrām, piemēram, Eiropola.
Tomēr šīs sabiedrības grupas varētu būt apdraudētas un kļūt par organizētās noziedzības uzbrukumu mērķiem.
Lai aizsargātu darbinieku identitāti, piekļuve detalizētai informācijai par kontaktpunktiem būtu jāpiešķir tikai tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu iestādēm.
(10)
Padome vienojas par sarunu pilnvarojumu attiecībā uz direktīvu par vides krimināltiesisko aizsardzību – Consilium (europa.eu)