C 184/74
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
25.5.2023.
3.5.
EESK piekrīt Eiropas Komisijai, ka tādu apstākļu radīšanai, kuros ikviens varētu dzīvot, pilnveidoties un panākt pārmaiņas, neraugoties uz atšķirībām, ir nepieciešams pilnvarot pastāvošās līdztiesības iestādes tā, lai tās varētu pilnībā izvērst savu potenciālu, būtu labāk sagatavotas diskriminācijas novēršanai un varētu palīdzēt no diskriminācijas cietušajiem.
3.6.
EESK ir pārliecināta, ka atbalsts līdztiesības iestādēm ir izšķiroši svarīgs ES pilsoņu pamattiesību nodrošināšanai.
Aktīvi rūpēdamās par atbalstu līdztiesības iestādēm, ES nodrošina palīdzību visiem tiem ES pilsoņiem, kas cieš no diskriminācijas un nodrošina viņu tiesības uz atbalstu un pārstāvību.
3.7.
EESK atgādina par sava atzinuma “Panākt lielāku vienlīdzību Eiropas Savienībā” (12) 2.10. punktu: “EESK uzskata, ka vienlīdzības un pamattiesību aizsardzības veicināšana ir jāiekļauj plašākā sociālajā redzējumā, kas vairo un stiprina instrumentus, ar kuru palīdzību dalībvalstis un Eiropas iestādes īsteno atbalstu privātpersonām un publiskā un privātā sektora dalībniekiem”.
3.8.
Šajā jomā ir nepieciešami subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem atbilstoši ES līmeņa pasākumi, kas saskanētu ar citām ES politikas jomām.
Eiropas Komisija ir paziņojusi, ka ar šo iniciatīvu efektivitātes palielināšanas nolūkā tiek pārskatīti jau esošie tiesību akti – tiek noteikti minimālie standarti un paredzēta sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaiste.
4.
Īpašas piezīmes 4.1.
Līdztiesības iestāžu kompetences uzlabošana 4.1.1.
Ņemot vērā tā sauktās horizontālās direktīvas pieņemšanas nonākšanu strupceļā un ievērojot pieeju, kuras centrā ir cietušais un kuras ietvaros novilcināts tiesiskums ir liegts tiesiskums, EESK uzskata, ka ļoti būtu vēlams izmantot iespēju un ņemt vērā intersekcionālās un multiplās diskriminācijas veidus.
Dažus diskriminācijas veidus nevar skatīt, analizējot katru no diskriminācijas iemesliem atsevišķi, tāpēc ir vajadzīga intersekcionāla pieeja.
4.1.2.
Atbilstoši vairākām spēkā esošajām direktīvām dalībvalstīm ir jāizveido valstu līdztiesības organizācijas, tomēr pašreizējie ES noteikumi atstāj plašu rīcības brīvību izveides un darbības ziņā, un līdztiesības iestāžu pilnvaras, neatkarība, resursi, piekļūstamība un efektivitāte ir ļoti atšķirīga.
Jaunā iniciatīva, ar kuru tiek ieviesti līdztiesības iestāžu minimālie standarti, ir paredzēta, lai palīdzētu Eiropas Komisijai virzībā uz līdztiesības savienību un stiprina ES nediskriminācijas tiesību aktu efektivitāti.
4.1.3.
Eiropas Komisijas priekšlikums līdztiesības iestāžu pilnvaras palielināt tā, lai tās ietvertu arī Padomes Direktīvu 79/7/EEK un līdztiesības iestādes varētu nodrošināt aizsardzību pret dzimumdiskrimināciju valsts sociālā nodrošinājuma jomā, nedrīkst skart sociālo partneru lomu un pilnvaras, un ar to būtu jāstiprina un jāatbalsta to darbs.
4.1.4.
EESK atzinīgi vērtē centralitāti un atbalsta ierosinājumu līdztiesības iestādēm noteikt juridiskas saistības būt brīvām no ārējas ietekmes un nodrošināt, lai tām būtu pietiekami cilvēkresursi, kā arī profesionālie, tehniskie un finansiālie resursi un lai tie būtu ilgtspējīgi.
4.1.5.
EESK ir gandarīta par ierosinātajām stingrajām garantijām līdztiesības iestāžu neatkarības ziņā, no kuras ir atkarīga to spēja pietiekami atbalstīt pilsoņus.
4.1.6.
EESK uzsver, ka ir svarīgi garantēt līdztiesības iestādēm nodrošināto cilvēkresursu, tehnisko un finansiālo resursu pieejamību un atbilstību.
Resursi ir priekšnoteikums gan līdztiesības iestāžu neatkarībai, gan to spējai efektīvi aizsargāt cietušos un novērst diskrimināciju.
4.1.7.
Eiropas Komisijas priekšlikums ietver arī prasību publiskajām iestādēm savlaicīgi apspriesties ar līdztiesības iestādēm un ņemt vērā to ieteikumus.
EESK iesaka paredzēt prasību, ka dalībvalstīm ir jāziņo par pasākumiem, kurus tās veikušas saistībā ar līdztiesības iestāžu ieteikumiem, kā arī par šo pasākumu rezultātiem.
(12)
Skatīt EESK atzinumu “Panākt lielāku vienlīdzību Eiropas Savienībā” (OV C 75, 28.2.2023., 56. lpp.).