25.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/47
2.7.
Ziņojumā nav pietiekami ņemts vērā tas, ka digitālā plaisa starp dažādiem ES reģioniem apdraud divējādās pārkārtošanās mērķu sasniegšanu.
Nākamajā stratēģiskajā ziņojumā ir jāņem vērā šīs atšķirības un iespējamās sekas sociālajā aspektā un pieejamo iespēju ziņā.
2.8.
EESK apzinās, ka digitālās tehnoloģijas var pozitīvi ietekmēt klimata mērķu sasniegšanu, tostarp palielināt enerģētisko drošību, un ka zaļā pārkārtošanās var arī pārveidot digitālo nozari un ekonomiku.
Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē daudzās atsauces uz to, ka ir vajadzīgi ieguldījumi tehnoloģijās un atbilstoša politika, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, un atbalsta arī atsauces uz nepieciešamību pieņemt kiberdrošības pasākumus, lai aizsargātu stratēģiskās tehnoloģijas.
2.9.
2022. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā vairākkārt ir uzsvērts jautājums par enerģijas pieprasījumu, ko rada digitalizācija, un par patēriņu, ko rada tīklu, sistēmu un ierīču darbība, kuru līdzsvaro paaugstināta to procesu efektivitāte un ilgtspēja, kuriem tie tiek piemēroti (lauksaimniecība, loģistika, mākoņdatošana utt.).
Savlaicīgi šķiet atgādinājumi par nepieciešamību uzlabot to energoefektivitāti un atgūt Eiropas vadošo lomu nozares aprites ekonomikā (sākot ar piekļuvi kritiski svarīgām izejvielām līdz pat elektronisko atkritumu apsaimniekošanai un progresīvu digitālo tehnoloģiju izstrādei).
2.10.
Tomēr būtu skaidrāk jānorāda, kādi ir ieguvumi no digitālās pārkārtošanās ilgtspējas un energotaupības (dematerializācija un aizstāšana) aspektā, tādējādi palīdzot palielināt iedzīvotāju un politikas veidotāju atbalstu šo dziļās pārveides procesu vērtībai un ietekmei.
2.11.
Starp izmaiņām, kas saistītas ar digitalizāciju, nav atsauces uz kriptovalūtām un digitālajām valūtām.
Kriptovalūtu pieaugošā izplatība ir tieši saistīta ar digitalizācijas procesu vēršanos plašumā un blokķēdes tehnoloģijas attīstību, kuras plūsmas valstis nespēj regulēt, atstājot plašas iespējas nelikumīgās ekonomikas darbībai.
Tāpēc EESK norāda, ka stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā ir jāiekļauj īpaša sadaļa par kriptovalūtu un digitālo valūtu izmantošanas interpretāciju un analīzi, un mudina Komisiju pieņemt un īstenot vienotu tiesisko regulējumu saskaņā ar G20 secinājumiem.
2.12.
EESK atzinīgi vērtē prognozēšanas ziņojumā iekļautos apsvērumus par lauksaimniecības jautājumu, jo tādējādi atšķirībā no daudzām citām jomām pašas prognozēšanas centrā ir izvirzīta ES politikas loma un būtiskā nozīme, kas tai ir, nosakot turpmākās attīstības tendences.
Šajā gadījumā, pretēji tam, kas parasti notiek citās analizētajās jomās, ziņojumā ir precizēti pasākumi, kas ES jāveic, lai novērstu riskantu regresu.
2.13.
Būtu vairāk jādažādo ES pārtikas sistēmas; būtu jāstiprina lauksaimniecības darbaspēks, it īpaši piesaistot jauniešus un nodrošinot pienācīgus darba nosacījumus un atalgojumu; tirdzniecības politika būtu jāsaskaņo ar ES pārtikas ilgtspējas standartiem un konkurētspējas vajadzībām.
Būtu jāpievēršas arī koncentrācijai pārtikas ķēdēs un finanšu īpašumtiesībām, kā arī tirgus pārredzamībai, lai nodrošinātu, ka pārmērīgas spekulācijas ar precēm nesaasinās turpmākās krīzes.
2.14.
EESK vēlas uzsvērt, ka pašreizējā ģeopolitiskajā kontekstā piekļuve kritiski svarīgām izejvielām ir būtiska ne tikai divējādās pārkārtošanās mērķu sasniegšanai, bet galvenokārt ES rūpniecības sistēmas uzturēšanai un stiprināšanai, kā arī sociālajai, ekonomiskajai un nodarbinātības stabilitātei.
Šajā saistībā EESK ierosina Komisijai veikt detalizētāku un padziļinātāku analīzi, izmantojot atbilstošus analīzes (arī no ģeopolitiskā viedokļa) un prognozēšanas instrumentus.
2.15.
EESK norāda, ka ūdens un ūdens resursi, kas vairākkārt minēti ziņojumā, ir ne tikai problēma, bet arī potenciāls, it īpaši ņemot vērā ūdens efektivitātes uzlabošanu, resursu apsaimniekošanu un izpratnes veicināšanas kampaņas par atbildīgu patēriņu.
It īpaši, zilajai ekonomikai ir ievērojama loma, un tās potenciāls ES un pasaules ekonomikā attiecībā uz darbvietu radīšanu un cilvēku labklājību un veselību pastāvīgi palielinās.
EESK uzskata, ka šīs iespējas, kas aptver gan tradicionālās, gan jaunās nozares un darbības, ir jāizmanto pēc iespējas lielākā mērā, vienlaikus līdz minimumam samazinot nelabvēlīgo ietekmi uz klimatu, biodaudzveidību un vidi.
2.16.
EESK aicina Komisiju divējādās dinamikas kontekstā vairāk ņemt vērā iespējamās scenārija izmaiņas saistībā ar karu Ukrainā, it īpaši attiecībā uz energoapgādi un kritiski svarīgām izejvielām.