25.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/31
— ieviest obligātu novērtējumu par sabiedrisko pakalpojumu informācijas sistēmas ieviešanas vai pārveidošanas ietekmi uz pārrobežu sadarbspēju, — kopīgi radīt sadarbspējas risinājumu ekosistēmu Eiropas Savienības publiskajam sektoram (ieviest tādu atzītu sadarbspējas risinājumu katalogu, kurus var izmantot pārvaldes iestādes un politikas veidošanā, piemēram, digitālie rīki, specifikācijas vai risinājumi), lai valsts pārvaldes iestādes visos ES līmeņos, kā arī citas attiecīgās ieinteresētās personas varētu sniegt ieguldījumu šādu risinājumu izstrādē, uzlabošanā un atkalizmantošanā, kopīgi ieviest inovācijas un radīt sabiedrisko vērtību, — noteikt, ka konkrēta Eiropas Savienības finansējuma piešķiršana valstu informācijas sistēmu izveidei vai stiprināšanai, ir atkarīga no ES iepriekš noteiktu risinājumu vai principu izmantošanas (8).
3.
Vispārīgas piezīmes 3.1.
Tāpat kā Komisija, EESK uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu sadarbspēja ir būtisks priekšnoteikums, lai izveidotu digitālo vienoto tirgu un novērstu šķēršļus, kas joprojām pastāv fiziskajā tirgū (9). 3.2.
Lai līdz 2030. gadam visā Eiropas Savienībā nodrošinātu 100 % digitalizētus sabiedriskos pakalpojumus, ir ātrāk jāveido Eiropas komunikāciju tīkls, kas savieno šīs pārvaldes iestādes un visos līmeņos izmanto kopīgus elementus, tostarp tehniskos, semantiskos, juridiskos un organizatoriskos elementus. 3.3.
Tomēr, virzoties uz šo mērķi, dalībvalstis nedrīkst īstenot sabiedrisko pakalpojumu pilnīgas digitalizācijas politiku uz klātienē sniegto pakalpojumu rēķina; būtu jāņem vērā visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, paturot prātā, ka ikvienam jābūt pieejamiem klātienē sniegtiem sabiedriskiem pakalpojumiem.
Digitālo prasmju apmācībai vajadzētu būt pieejamai ikvienam, bet it sevišķi šīm iedzīvotāju grupām. 3.4.
Tā vietā, lai samazinātu darbinieku skaitu, digitālo pakalpojumu izstrāde un darbība sākotnēji radīs papildu vajadzību pēc personāla.
Pienācīgi apmācīts personāls ir sekmīgas digitālās pārveides priekšnoteikums.
3.5.
Digitalizācijai vajadzētu nodrošināt labākus sabiedriskos pakalpojumus.
3.6.
Vienā no iepriekšējiem atzinumiem EESK norādīja, ka “šajā nolūkā cilvēki nav jāaizvieto ar IKT rīkiem, bet jādod tiem vairāk laika, ko veltīt uzdevumam ar lielāku pievienoto vērtību” (10). 3.7.
Digitalizācija un mākslīgā intelekta izmantošana nav līdzekļi, lai leģitimizētu vispārēju darbvietu skaita samazināšanu.
Paredzams, ka līdz ar rutīnas pienākumu izzušanu digitalizācijas rezultātā darba ņēmējiem būs vairāk laika darbam pēc pieprasījuma un cilvēku konsultēšanai. 3.8.
Turklāt 2030. gadā noteikti būs mazāk digitāli atstumtu iedzīvotāju, kuri var piekļūt sabiedriskajiem pakalpojumiem tikai klātienē (11).
Digitalizācijas laikā nedrīkst būt sarežģītāki vai slēgti analogie piekļuves ceļi cilvēkiem, kuri izmanto sabiedriskos pakalpojumus. 3.9.
Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka izskatāmā paziņojuma mērķis ir padziļināt un uzlabot publiskā sektora sadarbspēju, izstrādājot ES līmenī noteiktu tiesisko regulējumu (12).
(8) (9) (10)
(11) (12)
Sk.
Regulas priekšlikuma paskaidrojuma rakstu, kā arī Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pastiprinātu publiskā sektora sadarbspējas politiku.
“Sabiedrisko pakalpojumu sasaiste, atbalsts sabiedriskajām politikām un sabiedriskā labuma radīšana.
Ceļā uz “sadarbspējīgu Eiropu””.
Jau atzinumā TEN/635 “Eiropas sadarbspējas satvars – Īstenošanas stratēģija” EESK uzsvēra sadarbspējas nozīmi digitālā vienotā tirgus īstenošanā (OV C 81, 2.3.2018., 176. lpp.). Sk.
EESK atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas e-pārvaldes rīcības plāns 2011.–2015. gadam – IKT izmantošana viedas, noturīgas un novatoriskas pārvaldes veicināšanā” un “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Virzība uz Eiropas publisko pakalpojumu sadarbspēju” (OV C 376, 22.12.2011., 92. lpp.).
Šis problēmjautājums tiek izskatīts EESK atzinumos (OV C 81, 2.3.2018.,176. lpp.).
Iepriekšējos atzinumos EESK ir paudusi atbalstu visiem projektiem, ko Eiropas Savienība ir uzsākusi, lai sasniegtu digitālās pārkārtošanās mērķus (OV C 365, 23.9.2022, 13. lpp.).