25.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/25
1.6.
Koksnes izmantošana būvniecības nozarē pastiprina viedokli par koksnes seismiskās drošības īpašībām, kas sevi ir apliecinājušas dažos gadījumos, piemēram, Aļaskā notikušajā zemestrīcē 1964. gadā.
EESK uzskata, ka cilvēki, kuri dzīvo zemestrīču apdraudētās teritorijās, būtu jāmudina izmantot koksni kā būvmateriālu.
2.
Vispārīgas piezīmes 2.1.
Šis atzinums papildina atzinuma TEN/794 “Koka konstrukciju izmantošana CO2 samazināšanai būvniecības nozarē” vispārīgās piezīmes.
2.2.
Būvniecības nozare ir nozīmīgs siltumnīcefekta gāzu emisiju avots un līdz ar to svarīgs faktors, kas nelabvēlīgi ietekmē klimatu.
Emisijas galvenokārt rodas, siltuma un elektroenerģijas ieguvei ēkās izmantojot fosilos kurināmos, kā arī būvmateriālu ražošanas procesā.
Būvniecības nozarē ir steidzami jāveic siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumi, piemēram, atjaunīgas enerģijas izmantošana, ēku energoefektivitātes paaugstināšana un ilgtspējīgu būvmateriālu izmantošana (3).
2.3.
EESK uzsver – lai būvniecības nozarē palielinātu ilgtspējīgi izgatavotu koka būvmateriālu nozīmi, lielāka uzmanība jāpievērš ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai, kuras mērķis ir izejvielas, proti, koksnes ieguve.
Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana nozīmē ekoloģisku un vienlaikus ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu mežu pārvaldību un izmantošanu.
Tas nozīmē mežu saglabāšanu ne vien pašreizējām, bet arī nākamajām paaudzēm un dabas resursu atbildīgu izmantošanu.
Svarīgs ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas elements ir bioloģiskās daudzveidības un mežu ekosistēmu pakalpojumu saglabāšana.
Ir svarīgi arī mazināt mežu neaizsargātību pret tādiem dabiskiem traucējumiem kā mežu ugunsgrēki un kukaiņu invāzija.
2.4.
Tehniskā ziņā var apgalvot, ka koka būvkonstrukcijām salīdzinājumā ar citiem būvmateriāliem, piemēram, betonu, ir nepieciešams ievērojami mazāks daudzums tā sauktās iegultās enerģijas.
Iegultā enerģija ir enerģija, ko izmanto produktu izgatavošanai, transportēšanai, glabāšanai un reciklēšanai.
Samazinot iegultās enerģijas apjomu, šiem procesiem vajadzēs mazāk enerģijas, un tādējādi tiks veicināta CO2 emisiju samazināšana un ilgtspējīgs enerģijas patēriņš.
Iegultās enerģijas apjoma samazinājums var arī uzlabot uzņēmumu konkurētspēju.
2.5.
EESK secina, ka tiesiskais regulējums dažkārt kavē koka būvkonstrukciju nozares attīstību, ierobežojot koksnes kā būvmateriāla izmantošanu vai uzliekot konkrētus noteikumus un standartus, kas apgrūtina vai sadārdzina koka būvkonstrukciju izmantošanu.
Šajā ziņā piemērs ir dažās valstīs noteiktais koka ēku augstuma ierobežojums.
Tas var ierobežot koka būvkonstrukciju izmantošanas iespējas un kavēt novatorisku koka konstrukciju izstrādi.
Ēku ugunsdrošības jomā nav pieņemami, ka veiktspējas noteikumi attiecībā uz koksni atšķiras tiem, kas attiecas uz citiem materiāliem.
EESK mudina Eiropas līmenī vienādot noteikumus neatkarīgi no materiāla veida.
2.6.
Koka būvkonstrukcijas var sniegt nozīmīgu ieguldījumu virzībā uz apritīgāku ekonomiku un it īpaši uz vairāk biobāzētas ekonomikas mērķa sasniegšanu, kā to paredz attiecīgie ES politikas pasākumi.
Šajā sakarā ir jāturpina paplašināt koksnes un koksnes izstrādājumu izmantošanas jomas un uzlabot materiālu īpašības.
Šajā procesā īpaši būtiska nozīme ir koksnes produktu reciklējamībai.
Vienlaikus nozīmīgāka tomēr kļūst arī koksnes un citu materiālu kombinēšana.
Šajā ziņā svarīga un inovāciju veicinoša nozīme var būt Eiropas līmenī koordinētai un atbalstītai sadarbībai materiālu īpašību un kompozītmateriālu pētniecības jomā.
2.7.
Mūsu tautsaimniecības nozaru pārveidei saskaņā ar koncepciju “Rūpniecība 5.0” ir ne tikai sociāls pamats, bet arī spēcīga tehniska dimensija.
Digitalizācija (Building-Information-Modeling), robotizācija un mācīties spējīgu programmu (mākslīgais intelekts) izmantošana pārveidos visu vērtības radīšanas ķēdi – no mežsaimniecības līdz būvniecībai, ēku saglabāšanai un reciklēšanai.
Tāpēc vajadzīgs tiesiskais regulējums, kurā noteiktas vispārīgas prasības attiecībā uz izstrādājumiem, prasības attiecībā uz būvizstrādājumiem un standarti.
Koka būvkonstrukciju jomā šīs prasības ir jākoordinē.
Saskaņā ar iniciatīvas “Rūpniecība 5.0” sociālajiem mērķiem tehnoloģijas un darba organizācijas koncepcijas būtu jāizstrādā, sekojot antropocentriskai pieejai tehnoloģiju izstrādē.
Būs svarīgi arī, sākot ar tehnoloģiju izstrādes pirmo posmu, sistemātiski apsvērt iespējamo pozitīvo vai negatīvo ietekmi uz veselīgu darba un dzīves vidi.
(3)
Sk.
Kreislaufwirtschaft für die Dekarbonisierung des EU-Bausektors – Modellierung ausgewählter Stoffströme und Treibhausgasemissionen.
Meta Thurid Lotz, Andrea Herbst, Matthias Rehfeldt.