25.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/19
1.9.
EESK uzskata, ka ir obligāti jānodod zinātība, kā plānots Jaunā Eiropas Bauhaus akadēmijā, un valsts līmenī jānodrošina atbilstošs apmācības un profesionālās pilnveides piedāvājums.
Apmācība un profesionālā pilnveide jaunu, ilgtspējīgu būvniecības metožu un materiālu izmantošanas jomā ir vajadzīga visiem būvniecības procesā iesaistītajiem: plānotājiem, arhitektiem, inženieriem, tehniskajiem darbiniekiem, IT speciālistiem un būvstrādniekiem.
1.10.
EESK uzskata, ka kvalitātē balstītas iepirkuma procedūras, kurās izmantoti ilgtspējas un aprites cikla kritēriji, kā arī piemērotu iepirkuma procedūru izvēle, kas pieļauj inovatīvus risinājumus, ir priekšnoteikums klimata mērķu sasniegšanai un koka būvniecības veicināšanai.
Tāpēc EESK aicina gan noteikt stingrākas juridiskās saistības attiecībā uz kvalitātē balstītu konkurenci un uz klimatu saudzējošu publisko iepirkumu, gan arī veikt attiecīgus līgumslēdzēju iestāžu apmācības pasākumus.
1.11.
EESK aicina dalībvalstis piedalīties Austrijas un Somijas valdību iniciatīvā Wood POP, kuras mērķis ir valsts un reģionālā līmenī mobilizēt kokmateriālu nozares publiskā un privātā sektora dalībniekus un atbalstīt ieguldījumu pārorientēšanu uz ilgtspējīgiem biobāzētiem risinājumiem un koksnes pievienotās vērtības radīšanas ķēdēm.
2.
Vispārīgas piezīmes 2.1.
Koka būvniecības tradīciju pamatā ir gadsimtiem sena inovācijas vēsture.
Ilgtspējīgu materiālu izmantošana citastarp ir ietverta Jaunā Eiropas Bauhaus (1) idejās.
2.2.
EESK piekrīt Komisijas uzskatam, ka inovatīviem, biobāzētiem, kā arī ilgtspējīgiem un ar mazoglekļa metodēm saražotiem (būv-)materiāliem ir ārkārtīgi liela nozīme zaļās pārkārtošanās procesā.
Saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) (2) ziņojumu par ēkām pašlaik ēkas rada 33 % no globālajām CO2 emisijām (2021).
Lielākā to daļa ir tieši un netieši saistītas ar ēku ekspluatāciju, taču 6,4 % (2021) rada celtniecības materiālu ieguve un ražošana.
Šeit nav iekļauts transports, ēku nojaukšana un infrastruktūras objekti.
Transporta radītās emisijas tiek iedalītas transporta nozarei.
Var pieņemt, ka būvniecības radītās faktiskās emisijas ir lielākas.
Saskaņā ar Komisijas datiem Eiropas Savienībā ēkas patērē aptuveni 40 % enerģijas un rada aptuveni vienu trešdaļu no siltumnīcefekta gāzu emisijām ES.
Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums galvenokārt ir saistīts ar energorenovācijas pasākumiem, atjaunīgo energoresursu avotu īpatsvara palielināšanu un apkures sistēmu atjaunošanu.
Toties pieaug galveno dzīvesvietu skaits un lielāka izmantojamā dzīvojamā platība uz vienu mājokli.
2.3.
EESK uzsver mežu ārkārtīgi lieto nozīmi cilvēku dzīvē visā pasaulē.
Piemēram, Eiropas 400 miljardi koku absorbē gandrīz 9 % Eiropas siltumnīcefekta gāzu emisiju.
EESK apzinās, ka atmežošana ir milzīga globāla problēma, tomēr Eiropas Savienībā mežu resursi palielinās.
No 1990. līdz 2020. gadam meža platība ir pieaugusi par 9 % un koksnes apjoms Eiropas mežos – par 50 % (3).
EESK pilnībā atbalsta visus Eiropas Komisijas centienus risināt šo globālo problēmu un uzsver, ka Eiropas Savienībā ir jāturpina veicināt veselīgus un augošus mežus.
Lai samazinātu oglekļa emisijas, ar aktīvu un ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu visā Eiropas Savienībā būtu jāveicina koksnes īpatsvara palielināšana būvniecībā, un tai nebūtu jāliek politiska rakstura šķēršļi.
2.4.
Tāpēc EESK norāda, ka gan masīvkoka, gan līmētas koksnes būvniecības potenciāla izmantošanai klimata aizsardzībā jābūt nesaraujami saistītai ar mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu.
Austrijas projektā CareforParis (4), kurā sadarbojās Federālais Mežu pētniecības centrs (Bundesforschungszentrum für Wald, BFW), Dabas resursu un dzīvības zinātņu universitāte (Universität für Bodenkultur, BOKU), Wood K Plus un Austrijas Vides aģentūra, tika izstrādāti un analizēti dažādi meža apsaimniekošanas scenāriji.
Scenāriji pamatojas uz atšķirīgām klimata pārmaiņām un Austrijas mežu pielāgošanās stratēģijām un parāda iespējamās norises līdz 2150. gadam.
Tika sīkāk analizēta mežu un koksnes produktu oglekļa ietekme un kā ar koksnes produktu palīdzību izvairīties no CO2 emisiju radīšanas.
Mijiedarbība starp meža augšanu, koksnes izmantošanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju novēršanu ar koksnes produktu palīdzību veido pozitīvu siltumnīcefekta gāzu
(1) (2) (3) (4)
OV C 275, 18.7.2022., 73. lpp.; OV C 155, 30.4.2021., 73. lpp.
IEA ziņojums par ēkām (2022. gads), https://www.iea.org/reports/buildings.
https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf Weiss P., Braun M., Fritz D., Gschwantner T., Hesser F., Jandl R., Kindermann G., Koller T., Ledermann T., Ludvig A., Pölz W., Schadauer K., Schmid B.F., Schmid C., Schwarzbauer P., Weiss G. 2020.
Nobeiguma ziņojums par CareforParis projektu.
Klimata un enerģētikas fonds, Vīne.