25.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/15
3.3.
Jauniešu loma ilgtspējīgākas, iekļaujošākas un zaļākas pasaules veidošanā tiek atzīta arvien biežāk un viņiem tika veltīts īpašs Eiropas gads, taču ir skaidrs, ka patiesībā jauniešiem joprojām neizdodas aktīvi līdzdarboties lēmumu pieņemšanas struktūrās. 3.4.
Pēdējos gados, neraugoties uz jauniešu lielo ar klimata pārmaiņu ierobežošanu saistīto aktivitāti, vērojama arī pieaugoša jauniešu neapmierinātība un arvien mazāka uzticēšanās politiskajām iestādēm, un tas nozīmē, ka mazinās viņu aktīva līdzdalība politiskajās partijās un viņu kā vēlētāju vai kā kandidātu vēlme piedalīties politiskās vēlēšanās.
Tas apdraud demokrātijas sistēmu un kavē uz nākotni vērstu politikas pasākumu izstrādi, sākot ar tādiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai risinātu klimata pārmaiņu radītās problēmas, un kas spēj reaģēt uz dažādām aktuālām problēmām un vajadzībām.
Šajā saistībā EESK uzskata, ka prioritāri vajadzētu veicināt jauniešu līdzdalību politikā un citos lēmumu pieņemšanas procesos un ka būtu jāapsver visas iespējas, kā šādu līdzdalību nodrošināt un kā panākt tās efektivitāti visos līmeņos. 3.5.
Vispirms būtu svarīgi apzināt un pārvarēt sociālos, ekonomiskos un ar kultūru saistītos šķēršļus, kas kavē jauniešu visaptverošu līdzdalību un kas, iespējams, izskaidrojami arī ar informētības trūkumu vai apgrūtinātu piekļuvi informācijai par jauniešu līdzdalības un pārstāvības mehānismiem.
Vēl viens aspekts, kas būtu jāuzsver, attiecas uz jaunajiem, bieži vien neformāliem veidiem, kā jaunieši šodien iesaistās un veido dialogu, bieži izmantojot tehnoloģijas un sociālos medijus, un kas būtu pienācīgi jāņem vērā, jo šī neformālā saziņa spēj mobilizēt veselas paaudzes. 3.6.
Ilgtspēja ir dziļi iesakņojusies jauniešu pasaules uztverē un viņu lēmumu pieņemšanas procesos, taču viņu pieeja ir ļoti pragmatiska.
Tāpēc jaunatnes organizācijām, kas pārstāv miljoniem Eiropas jauniešu intereses un rūpes, var būt svarīga loma centienos nodrošināt, ka jaunajai paaudzei ir ne tikai iespēja paust viedokli iestādēs un pilsoniskajā sabiedrībā, bet arī iespēja sniegt jēgpilnu un kvalificētu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas līmenī (1). 3.7.
Minēto iemeslu dēļ EESK uzsver, ka ir svarīgi radīt iespējas visām reprezentatīvākajām jaunatnes organizācijām, sākot ar tām, kas pārstāv visneaizsargātākos jauniešus un tālākajos un lauku apvidos dzīvojošos, piedalīties ar ilgtspējas jautājumiem saistītas politikas veidošanā un ideju ģenerēšanā. 3.8.
Jaunatnes organizācijas var pildīt daudzas funkcijas, un tām var būt būtiska nozīme ar vidi un ilgtspēju saistītu projektu popularizēšanā un īstenošanā.
Tāpēc EESK aicina ES iestādes sniegt šīm apvienībām strukturālu finansiālu atbalstu, izmantojot atbilstošus un īpašus resursus, lai jauniešu organizācijām būtu piemēroti apstākļi, kas nodrošinātu un izvērstu jauniešu iesaistīšanos zaļās pārkārtošanās procesā. 3.9.
Tomēr ar iesaistīšanos vien nebūs gana.
Visās publiskās politikas jomās ir jāņem vērā tās ietekme uz jauniešiem un viņu, tostarp nākamo paaudžu, cerībām.
Tāpēc ir jāveic visu, tostarp ar zaļo pārkārtošanos saistīto ieguldījumu ex ante, in itinere un ex post novērtējums, lai, izmantojot rādītājus, droši noteiktu, kāda būs to ekonomiskā, politiskā un sociālā ietekme uz jaunajām paaudzēm. 3.10.
EESK mudina ES iestādes un dalībvalstis veikt pasākumus un izveidot mehānismus, lai nodrošinātu, ka jaunatnes perspektīva tiek ņemta vērā visās politikas jomās, un, visaptveroši izmantojot ietekmes novērtēšanas instrumentu “ES jauniešu tests” (EU Youth Test), radīt telpu, kas paver jauniešiem iespēju dot saskaņotu un uz kompetencēm balstītu ieguldījumu to problēmu risināšanā, ar kurām viņi saskaras (2). 3.11.
Gan planētai, gan mūsu dalībvalstu progresīvai attīstībai ir vajadzīgs, ka jauniešiem tiek nodrošinātas pilnvērtīgas iespējas četros pīlāros: iesaiste pārmaiņu procesos; iespēja aktīvi darboties, uzņemoties atbildību par individuālo un kolektīvo izvēli; labākas zināšanas par notiekošajām pārmaiņām un zaļās un digitālās pārkārtošanās nenovēršamajām sekām; un prasmju attīstīšana, lai pienesums būtu kvalitatīvs.
4.
Zaļā pārkārtošanās izglītības jomā un darba tirgū 4.1.
2023. gads ir pasludināts par Eiropas Prasmju gadu.
EESK uzskata, ka ir būtiski šajā kontekstā īstenotās iniciatīvas un politikas pasākumus sasaistīt ar tādiem tematiem kā zaļā pārkārtošanās, ilgtspējīga attīstība un jauniešu problēmas strauji mainīgajā pasaulē.
(1) (2)
EESK atzinums par “Ceļā uz jauniešu strukturētu iesaisti klimata un ilgtspējas jautājumu risināšanā ES lēmumu pieņemšanas procesā” (OV C 429, 11.12.2020., 44. lpp.).
EESK atzinums “ES jauniešu tests” (OV C 486, 21.12.2022., 46. lpp.).