C 184/14
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
25.5.2023.
1.9.
EESK uzskata: lai darba ņēmējiem – gan gados jaunākiem, gan vecāka gadagājuma cilvēkiem – nodrošinātu prasmes pārvaldīt zaļās pārkārtošanās radītos jauninājumus, ir svarīgi atvēlēt līdzekļus darba vidē balstītām mācībām un atbalstīt apmācību darbavietā un kvalitatīvu stažēšanos un māceklību, kas spēj radīt pozitīvu dialogu starp tirgus vajadzībām un jauniešu individuālajām prasmēm.
Šajā saistībā būtiska nozīme var būt sociālajam dialogam un sarunām par darba koplīgumu slēgšanu. 1.10.
EESK uzskata, ka ir svarīgi īstenot holistiskus apmācības politikas pasākumus, kas būtu saistīti ar rūpniecības politikas pasākumiem, saskaņoti ar citām attīstības stratēģijām un detalizēti plānoti teritoriālajā un vietējā līmenī un ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem, lai nodrošinātu, ka zaļā pārkārtošanās ir taisnīga pārkārtošanās, kura nevienu neatstāj novārtā. 1.11.
EESK uzskata: lai nodrošinātu sieviešu pienācīgu iesaisti ar zaļo pārkārtošanos saistītajās nozarēs, dzimumu līdztiesības aspektam ir jābūt neatņemamai zaļās pārkārtošanās sastāvdaļai.
Dalībvalstīm vairāk resursu būtu jāatvēl jauniešu karjeras attīstības atbalsta sniegšanai skolās un viņu virzības uz nodarbinātību atbalstīšanai, ko nodrošina efektīvi valsts nodarbinātības dienesti, kuri ir atbilstoši informēti par ražošanas struktūru attiecīgajā reģionā. 1.12.
Gados jauniem uzņēmējiem var būt svarīga loma inovācijas attīstībā, tostarp zaļās pārkārtošanās jomā.
EESK uzskata, ka šie jaunieši ir jāiedrošina ar īpašu apmācību un atbalstu novatoriskiem projektiem, kā arī ar pienācīgu finansiālo atbalstu. 1.13.
EESK uzskata: lai nodrošinātu, ka zaļā pārkārtošanās ir arī taisnīga pārkārtošanās un ka tiek novērsta uzņēmumu slēgšana, kas izraisīs darbvietu zudumu, dalībvalstīm prioritāri ir jāiegulda ievērojami resursi, sākot ar nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem atvēlētajiem līdzekļiem, lai atbalstītu uzņēmumus, kuriem jāpārveido sava darbība, jauna darba atrašanu atlaistiem darba ņēmējiem un uzņēmējus, it īpaši gados jaunos uzņēmējus, kas plāno investēt zaļos uzņēmumos.
2.
Atzinuma konteksts 2.1.
Šo izpētes atzinumu pieprasīja ES Padomes prezidentvalsts Zviedrija nolūkā analizēt jauniešu lomu zaļās pārkārtošanās procesā. 2.2.
“Zaļā pārkārtošanās” ir ES ekonomikas un sabiedrības pārkārtošanās, lai varētu sasniegt klimata un vides aizsardzības mērķus, galvenokārt ar politikas pasākumiem un ieguldījumiem saskaņā ar Eiropas Klimata aktu, kurā noteikts pienākums līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, Eiropas zaļo kursu un Parīzes nolīgumu, nodrošinot, ka pārkārtošanās ir taisnīga un visus iekļaujoša. 2.3.
Saskaroties ar šīm lielajām problēmām, ir svarīgi atzīmēt, ka tieši jaunieši ir paaudze, kas visskaidrāk izprot un apzinās nepieciešamību rīkoties, lai panāktu vides ilgtspēju.
Faktiski, ja šodien ir kāds jautājums, kas spēj starp jauniešu interesēm un vērtībām un neatrisinātajiem mūsdienu problēmjautājumiem radīt pozitīvu saikni, kurai ir liels ražošanas un patēriņa modeļu inovācijas potenciāls, tad tas ir vides, veselības veicināšanas un planētas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas jautājums. 2.4.
Pēdējos gados klimatrīcība ir mobilizējusi daudzus jauniešus visā Eiropā, un vietējā un reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī ir izvērsušās daudzas ekoloģiskas un sociālas kustības, ko veido jaunieši, kuri piedalās demonstrācijās un pieprasa no valdībām un politikas veidotājiem reālus pasākumus, kas būtu vērsti uz vides aizsardzību un klimatneitralitātes panākšanu. 2.5.
2022. gads tika pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu, lai ne tikai godinātu un atbalstītu jauniešus, kas ir pandēmijas vissmagāk skartā paaudze, un dotu viņiem jaunas cerības, spēku un ticību nākotnei, bet arī izmantotu iespēju uzsvērt, kādas jaunas perspektīvas un iespējas paver zaļā un digitālā pārkārtošanās.
3.
Jauniešu iesaiste zaļās pārkārtošanās procesā 3.1.
Lai panāktu taisnīgu zaļo pārkārtošanos, ar Eiropas zaļo kursu ir jāīsteno ANO Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un tajā izvirzītie 17 ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), tostarp ieviešot jaunu pārvaldības modeli, kas ir iekļaujošāks un spēj aktīvi iesaistīt jauniešus lēmumu pieņemšanas procesos. 3.2.
Šodien politisko vadītāju pieņemtie lēmumi par klimata pārmaiņām un citiem vides jautājumiem ietekmēs mūsdienu jaunatni un it īpaši nākamās paaudzes.
Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam norādīts, ka jauniešiem ir tiesības paust viedokli par jautājumiem, kas viņus skar, un ka jaunieši var būtiski sekmēt virzību uz programmā izvirzītajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem.