C 184/112
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
25.5.2023.
3.12.
Kas attiecas uz mēslošanas līdzekļiem, EESK uzskata: lai gan ārkārtas pasākumi jāveic nekavējoties, būtu jāīsteno arī ilgāka termiņa pasākumi, kas ļautu gan optimizēt Eiropas lauksaimniecības atkarību no importētiem minerālajiem mēslošanas līdzekļiem, gan vienlaikus samazināt kultūraugu mēslošanas ietekmi uz vidi Eiropā.
Pasākumiem vajadzētu būt mērķētiem uz to, lai i) mēslošanas līdzekļu vispārēju izmantojumu optimizētu, uzlabojot augu barības vielu efektivitāti, kā rezultātā samazinātos zaudējumi; ii) sintētiskos mēslošanas līdzekļus daļēji aizstātu ar plašāk izmantotiem pārstrādātiem kūtsmēsliem un citiem pārtikas ķēdes atkritumiem; iii) panāktu labāku Eiropas pašpietiekamību mēslošanas līdzekļu ražošanas ziņā.
EESK uzsver, ka lauksaimniecība atrodas pārejas posmā un ka ar agroekoloģijas un saudzējošas lauksaimniecības palīdzību tā turpinās atkopties.
3.13.
Lai samazinātu mēslošanas līdzekļu patēriņu, kā arī barības vielu izgaišanu ūdenī un gaisā, ir jāuzlabo augu barības vielu efektivitāte.
Tas ļautu samazināt mēslošanas līdzekļu izmantošanu, neietekmējot ražošanas apjomu.
To var panākt, uzlabojot mēslošanas metodes, tai skaitā sedzējaugu izmantošanu, mēslošanas līdzekļu izvēli (dodot priekšroku slāpekļa veidiem, kuru pamatā ir nitrāti, un ureāzes / nitrifikācijas inhibitoru izmantošanai), biostimulatoru izmantošanu, kā arī precīzo lauksaimniecību, kas ļauj optimizēt izmantošanu (dalīts lietojums, bilanču aprēķināšana, augsnes un augu analīze, augiem paredzēti sensori, lēmumu pieņemšanas atbalsta instrumenti).
3.14.
Būtiska nozīme barības vielu efektivitātes ziņā ir arī augu selekcijai, jo uzlabotas šķirnes spēj uzņemt mazāk barības vielu (it īpaši slāpekļa) un nodrošināt tādu pašu ražas apjomu.
Šajā saistībā EESK uzskata, ka būtu jāizstrādā inovatīvas tehnoloģijas un sēklas, lai vienmēr varētu piedāvāt risinājumus lauksaimniekiem, kuri saskaras ar esošo instrumentu nepilnībām (8).
3.15.
Tendence, kas lauksaimniecībā ir dabiski ieviesusies 2021.–2022. gadā (9), ir tāda, ka augus, kuri prasa daudz barības vielu, lauksaimnieki aizstāj ar tādiem augiem, kuriem nepieciešams mazāk barības vielu, piemēram, saulespuķēm (10) un pākšaugiem.
Tomēr sabiedriskās politikas ietvaros tas būtu jāapsver piesardzīgi, jo, ņemot vērā attiecīgo sausnas ieguvi un olbaltumvielu ietekmi, aprēķinātu uz hektāru, šāda rīcība varētu traucēt lauksaimniecības tirgiem un apdraudēt nodrošinātību ar pārtiku.
3.16.
Piemērots vidēja termiņa ES mērķis ir arī daļēja minerālo mēslošanas līdzekļu aizstāšana ar organiskajiem mēslošanas līdzekļiem, kas pārstrādāti no kūtsmēsliem un citiem organiskajiem atkritumiem (11).
Tas dos labumu augsnei (augstāka organisko vielu koncentrācija) un klimatam (zemākas emisijas no sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas), kā arī samazinās atkarību no importa.
Tomēr nevajadzētu pārvērtēt kūtsmēslu potenciālu, jo lielākā daļa no tiem jau tiek pārstrādāti, pieejamie resursi ir ģeogrāfiski ierobežoti (reģioni ar kūtsmēslu strukturālo pārpalikumu) un tie ir saistīti ar ievērojamām mobilizēšanas, pārstrādes un transportēšanas izmaksām.
No cilvēka radītiem atkritumiem iegūtas barības vielas nenonāk lauksaimniecības augsnēs, kaut gan to potenciāls ir 2 miljardi kilogramu slāpekļa (12).
Eiropas Komisijai būtu jāmudina arī izstrādāt metodes, kas ļautu izgūt barības vielas no aļģēm un notekūdeņu dūņām un tās droši izmantot lauksaimniecībā.
3.17.
Attiecībā uz slāpekļa mēslošanas līdzekļiem ļoti svarīgs ilgtermiņa mērķis ir tādu alternatīvu amonjaka ražošanas veidu sekmēšana, kam nav vajadzīgs fosilais kurināmais, jo tas samazinātu ne tikai ES atkarību no gāzes, bet arī ES oglekļa pēdu.
Atjaunīgais ūdeņradis, kas iegūts, veicot ūdens elektrolīzi (kam izmantota atjaunīgā elektroenerģija), ir rūpnieciskā izmēģinājuma posmā, savukārt lauksaimniecības blakusproduktu un organisko atkritumu metanizācija var radīt gan biometānu amonjaka ražošanai, gan digestātu, ko var izlietot kā organisko mēslošanas līdzekli.
Tomēr, neraugoties uz pašreizējo augsto fosilā amonjaka tirgus cenu, atjaunīgo energoresursu alternatīvas nebūt nav konkurētspējīgas, un tām būs vajadzīgs laiks, tehnoloģijas briedums un varbūt ievērojamas publiskās subsīdijas, pirms tās sasniegs rūpniecības posmu.
3.18.
EESK atzinīgi vērtē paziņojumu par jaunu mēslošanas līdzekļu tirgus novērošanas centru, kas tiks izveidots 2023. gadā, un to, ka Eiropas Pārtikas nodrošinājuma krīžgatavības un reaģēšanas mehānisma (EFSCM) ekspertu grupas ietvaros ir rīkotas apspriedes ar mēslošanas līdzekļu nozares ieinteresētajām personām.
Turklāt EESK uzskata, ka ievērojamu pārredzamības līmeni mēslošanas līdzekļu tirgū Eiropas Savienībā var garantēt tikai tad, ja regulāri tiek publicētas reprezentatīvas iekšējā tirgus cenas virknei slāpekļa, fosfora un kālija mēslošanas līdzekļu, kā arī tiek izstrādāta publiska statistika par mēslošanas līdzekļu patēriņu.
(8) (9) (10) (11) (12)
OV C 194, 12.5.2022., 72. lpp.
OV C 75, 28.2.2023., 88. lpp.
Ar saulespuķēm apsētās platības Eiropas Savienībā ir palielinājušās par 750 000 ha, savukārt labības platība 2022. gadā ir tikpat lielā apmērā samazinājusies.
https://www.eesc.europa.eu/lv/our-work/opinions-information-reports/information-reports/benefits-extensive-livestock-farmingand-organic-fertilizers-context-european-green-deal-egd-ir-information-report Tiek lēsts, ka viens cilvēks ar urīnu izdala vairāk nekā 4 kg slāpekļa gadā (Viskari et al, 2018- https://www.frontiersin.org/articles/ 10.3389/fsufs.2018.00032/full).