25.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/111
3.5.
Pašreizējā krīze ir smagi skārusi mēslošanas līdzekļu lietotājus, it īpaši laukaugu audzētājus un jauktu kultūraugu un lopkopības speciālistus, ar kuriem saistās 62 % no ES izdevumiem par mēslošanas līdzekļiem un 69 % no ES slāpekļa patēriņa (3).
Viņiem nepietiek naudas, lai pirms ražas novākšanas iegādātos mēslošanas līdzekļus, kā arī samazinātu izmaksas, jo pieaugušās lauksaimniecības produktu cenas var nekompensēt mēslošanas līdzekļu un citu lauksaimniecības resursu cenu pieauguma sekas (4).
Tāpēc krīzes seku mazināšanā var palīdzēt mērķēts atbalsts mēslošanas līdzekļu lietotājiem, kā to ļauj grozītais ES krīzes pagaidu regulējums valsts atbalstam.
3.6.
Tomēr šāda atbalsta finansēšanu, kam izmanto 2023. gadam paredzēto ES lauksaimniecības rezervi 450 miljonu EUR apmērā, stingri ierobežo budžets un prioritāšu sāncensība.
Šādu darbību finansēšana ar valstu KLP stratēģisko plānu starpniecību arī nav piemērots risinājums, jo tie ir tikko apstiprināti un to grozīšanai būtu vajadzīgs ilgs laiks.
Alternatīvi izmantojot valsts atbalstu, jārēķinās gan ar valsts budžeta ierobežojumiem, gan ar nopietnu konkurences izkropļojumu draudiem starp lauksaimniekiem no dažādām dalībvalstīm.
Par to liecina fakts, ka līdz šim tikai trīs dalībvalstis ir īstenojušas atbalsta shēmas, kuras paredzētas lauksaimnieku veiktiem mēslošanas līdzekļu pirkumiem un kuru kopējais budžets ir 855 miljoni EUR.
3.7.
EESK uzskata, ka koriģējoši pasākumi, kas ļauj uzlabot mēslošanas līdzekļu tirgus darbību Eiropas Savienībā, tāpēc ir vēlamāki un izmaksu ziņā efektīvāki nodokļu maksātājiem.
Šādiem ārkārtas pagaidu pasākumiem, kas veicinātu importu un konkurenci, vajadzētu būt vērstiem gan uz mēslošanas līdzekļu piedāvājumu, gan to cenām Eiropā.
Daži mēslošanas līdzekļu uzņēmumi savu peļņu palielina milzīgā apjomā; ja mēs gribam, lai šos līdzekļus tie ieguldītu Eiropas ražotnēs un palielinātu mūsu autonomiju – un tā ir mūsu neatkarības ķīla –, ir vajadzīgs pozitīvs un stratēģisks šo nozari atbalstošs vēstījums.
3.8.
Pamatojoties uz Eiropas Komisijas 2022. gada 17. jūlija priekšlikumu, Padomes Regulā (ES) 2022/2465 (2022. gada 12. decembris) (5) paredzēts uz laiku atcelt importa tarifus karbamīdam un amonjakam (izņemot importam no Krievijas un Baltkrievijas).
EESK atzinīgi vērtē šo lēmumu, uzskatot, ka šāda atcelšana pozitīvi ietekmē ne tikai tos partnerus (piemēram, Ziemeļāfrikas valstis), kas jau gūst labumu no brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar ES, bet arī citus nozīmīgus piegādes avotus (tādus kā, piemēram, ASV, Vidusāzija un Persijas līča Arābu valstis).
Tomēr regula stājās spēkā pārāk vēlu, lai ietekmētu 2022./2023. gada sezonu, jo lielākā daļa karbamīda importa ir piegādāta vai pasūtīta par ievērojami augstākām cenām, savukārt Padomes noteiktais ierobežojums ir uz sešiem mēnešiem, nevis sākotnēji paredzētajiem diviem gadiem.
EESK iesaka Komisijai un Padomei pagarināt regulas darbības ilgumu, regulu attiecinot uz nākamo sezonu un visiem mēslošanas līdzekļiem, ko veido slāpeklis un fosfors, jo tas, pateicoties dažādotam piedāvājumam, veicinātu pieejamību, kā arī līdzsvarotu vietējo mēslošanas līdzekļu cenas Eiropas Savienībā.
3.9.
Steidzami būtu jāīsteno arī citi pasākumi, pievēršoties ES mēslošanas līdzekļu tirgus darbībai loģistikas un regulējuma ziņā, piemēram, i) jārada stimuli, lai lauksaimnieki un mēslošanas līdzekļu izplatītāji veiktu savlaicīgus iepirkumus un varētu kontrolēt cenu risku; ii) jāatvieglo ostu importa loģistika mēslošanas līdzekļus transportējošo kuģu un iekšzemes kravu pārvadājumiem; iii) jāvienādo valstu interpretācijas attiecībā uz mēslošanas līdzekļu piegādātājiem, ņemot vērā sankcijas pret Krieviju; iv) jāļauj pagaidām elastīgi interpretēt ES regulējumu, tai skaitā REACH regulu, transporta tiesību aktus un regulu par mēslošanas līdzekļiem.
3.10.
Eiropas Komisijai pēc Kopīgā pētniecības centra tehniskajiem priekšlikumiem (6) būtu ātri jāierosina tiesību akti, kas ļautu droši izmantot pārstrādātus kūtsmēslus, kuru sastāvā ir pārsniegta nitrātjutīgo zonu robežvērtība, kas noteikta Nitrātu direktīvā (RENURE), un jāļauj lielākā apjomā aizstāt sintētiskos mēslošanas līdzekļus.
Gaidot šo jauno robežvērtību, EESK iesaka visiem ES lauksaimniekiem piemērot pašreizējo maksimālo robežvērtību – 170 organiskā slāpekļa kg/ha/gadā.
Iekšējas vidēja termiņa darbības 3.11.
Kā minēts EESK 2022. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā (7), Komiteja iesaka samazināt ES atkarību no importētas barības, importētiem mēslošanas līdzekļiem un citām importētām izejvielām un ierosina pārtikas sistēmām piemērot atvērtas stratēģiskās autonomijas definīciju, kuras pamatā ir pārtikas ražošana, darbaspēks un godīga tirdzniecība un kuras galvenais mērķis ir garantēt pārtikas nodrošinājumu visiem ES iedzīvotājiem ar veselīgas, ilgtspējīgas, noturīgas un godīgas pārtikas piegādes palīdzību.
(3) (4) (5) (6) (7)
Avots: FADN, 2017. gads.
Salīdzinājumam: amonija nitrāta cena Francijā 2022. gada novembrī bija par 203 % augstāka nekā 2021. gada janvārī.
Turpretī kviešu malšanas cena tajā pašā laika posmā pieauga par 45 %.
Avots: La Dépêche Le Petit Meunier.
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022R2465 (OV L 322, 16.12.2022., 81. lpp.).
https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121636 https://www.eesc.europa.eu/lv/our-work/opinions-information-reports/opinions/strategic-foresight-report-2022 (sk.
OV, 45. lpp.).