C 184/110
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
25.5.2023.
2.
Ievads un vispārīga informācija 2.1.
Mēslošanas līdzekļi, kas augiem vajadzīgi augšanai, sastāv no trim galvenajām barības vielām: slāpekļa (N), fosfora (P) un kālija (K).
2.2.
Mēslošanas līdzekļi ir viens no galvenajiem lielākās daļas pašreizējās lauksaimnieciskās ražošanas resursiem.
To pieejamībai un cenas pieņemamībai ir būtiska nozīme pārtikas nodrošinājumā.
Kopš 2021. gada sākuma valda globāla krīze minerālo mēslošanas līdzekļu nozarē; sākotnēji to izraisīja pieprasījuma pieaugums pēc Covid-19 krīzes, un vēl vairāk tā saasinājās pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā, kad samazinājās piedāvājums no trim pasaulē lielākajiem mēslošanas līdzekļu piegādātājiem: Krievijas, Baltkrievijas un Ukrainas.
2.3.
Mēslošanas līdzekļu nozares krīze Eiropā ir īpaši akūta, jo i) ES ir nozīmīga mēslošanas līdzekļu neto importētāja; ii) tādu mēslošanas līdzekļu tirgu kā slāpeklis un fosfors Eiropas Savienībā aizsargā importa nodokļi, kuru dēļ iekšzemes cenas ir augstākas par pasaules cenām; iii) Eiropas Savienībā mēslošanas līdzekļu imports no Krievijas, Baltkrievijas un Ukrainas – valstīm, kas agrāk nodrošināja 43 % no ES importa, – kopš 2022. gada marta ir būtiski samazinājies, kaut ES nav noteikusi oficiālu aizliegumu ievest pārtiku un mēslošanas līdzekļus no Krievijas.
2.4.
Mēslošanas līdzekļu cenas iekšzemē ir paaugstinājušās līdz rekordaugstam līmenim (2022. gada novembrī trīskārtīgs minerālā slāpekļa cenas paaugstinājums salīdzinājumā ar 2021. gada janvāri).
Kopā ar nepietiekamu piedāvājumu un novēlotiem pirkumiem tas lika Eiropas Savienībā ievērojami samazināt mēslošanas līdzekļu izmantošanu 2022. gada ražai (1) un, iespējams, radīja deficītu vairākās dalībvalstīs 2023. gada pavasarim, tādējādi ietekmējot 2023. gada ražu. 2.5.
Šie procesi notiek paralēli ar Eiropas zaļo kursu un stratēģiju “No lauka līdz galdam” (2), ko Eiropas Komisija publicēja 2020. gada maijā un kurā iekļauti ES mērogā ierosināti mērķrādītāji, lai līdz 2030. gadam “par vismaz 50 % mazinātu barības vielu zudumus, turklāt nodrošinot, ka netiek pazemināta augsnes auglība”, un “mēslošanas līdzekļu lietošanu [samazinātu] par vismaz 20 %”.
3.
Vispārīgas piezīmes 3.1.
EESK uzsver, ka viegli pieejami un cenas ziņā pieņemami mēslošanas līdzekļi ir būtiski lauksaimnieciskajai ražošanai un nodrošinātībai ar pārtiku Eiropā un pasaulē.
Mēslošanas līdzekļu trūkums un to cenas, kas ir pārmērīgas, samazina kultūraugu ražu, apdraud pārtikas ražošanu un veicina pārtikas cenu inflāciju uz Eiropas iedzīvotāju un visas cilvēces rēķina.
3.2.
Pašreizējā krīze mēslošanas līdzekļu tirgos ir īpašs drauds tām zemu ienākumu valstīm, kurās ir akūts pārtikas trūkums.
Tas ir drauds arī Eiropai, kur pārtikas cenas jau tagad sagādā problēmas mazaizsargātām grupām, un mēslošanas līdzekļu krīzes dēļ var samazināties raža, kas savukārt ietekmētu globālo nodrošinātību ar pārtiku, jo ES ir nozīmīga graudaugu ražotāja un eksportētāja.
3.3.
EESK uzskata, ka mēslošanas līdzekļu trūkumu pasaulē izraisa ne tikai augstās dabasgāzes cenas, bet arī piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotība un loģistikas ierobežojumi.
Eiropas Savienībā to vēl vairāk pastiprina kontinenta lielā atkarība no minerālo mēslošanas līdzekļu importa, ES importa nodokļi un karš Ukrainā.
Iekšējie ārkārtas pasākumi 3.4.
Neraugoties uz augstajām mēslošanas līdzekļu cenām, šķiet, ka vairāku ES slāpekļa mēslojuma ražotāju izmaksu konkurētspēju ir ietekmējušas Eiropā ārkārtīgi augstās dabasgāzes cenas, kas 2021. gadā bija trīs reizes augstākas par ASV cenu līmeni, taču tagad to ir pārsniegušas septiņkārt.
Ja tiek normēts gāzes patēriņš, ES slāpekļa ražošanas nozarei var nākt par labu ne tikai prioritāra piekļuve dabasgāzei, bet arī īpašs atbalsts katrā gadījumā atsevišķi, lai maksimāli izmantotu esošās ražošanas jaudas, kā to ļauj grozītais ES krīzes pagaidu regulējums valsts atbalstam.
Šajā ziņā ir jāpiemēro ekonomiski un sociāli nosacījumi, lai nerastos negaidīts papildu labums, jo mēslošanas līdzekļu krīzes rezultātā dažu mēslošanas līdzekļu ražotāju peļņa ir pieaugusi.
(1)
(2)
Saskaņā ar Eiropas Komisijas sniegto informāciju Eiropas Savienībā “sausums un augstas mēslošanas līdzekļu cenas, kuru dēļ samazinājās it sevišķi fosfora un kālija lietošanas devas, (..) izraisīja ražas samazināšanos” un 2022. gada graudaugu ražas pazemināšanos par 8 % salīdzinājumā ar 2021. gadu.
Avots: Short-term outlook for agricultural markets [Īstermiņa perspektīvas attiecībā uz lauksaimniecības tirgiem], Eiropas Komisija, 5.10.2022.
COM(2020) 381 final, 20.5.2020.