25.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/109
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mēslošanas līdzekļu pieejamības un cenas pieņemamības nodrošināšana”” (COM(2022) 590 final) (2023/C 184/21)
Ziņotājs: Arnold PUECH d’ALISSAC
Atzinuma pieprasījums
Eiropas Komisija, 9.12.2022.
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
Atbildīgā specializētā nodaļa
Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa
Pieņemts specializētās nodaļas 9.3.2023. sanāksmē Pieņemts plenārsesijā
23.3.2023.
Plenārsesija Nr.
577
Balsojuma rezultāts (par / pret / atturas)
170/3/4
1.
Secinājumi un ieteikumi 1.1.
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par mēslošanas līdzekļu pieejamības un to cenas pieņemamības nodrošināšanu, jo globālā mēslošanas līdzekļu nozares krīze, kas izvērsās 2021. gada sākumā un saasinājās pēc kara sākšanās Ukrainā, ir īpaši akūta Eiropā, kur lauksaimnieki saskaras gan ar rekordaugstām cenām, gan ar piedāvājuma trūkumu.
Pašreizējā situācija apdraud Eiropas lauksaimniecību un globālo nodrošinātību ar pārtiku. 1.2.
EESK uzsver, ka ir vajadzīgi iekšēji ārkārtas pasākumi, lai ierobežotu ietekmi, ko rada mēslošanas līdzekļu nozares krīze.
EESK uzskata, ka līdztekus iespējai ar valsts atbalstu (uz kuru attiecas budžeta ierobežojumi, kurš var izkropļot konkurenci un kura sniegšanā būtu jāievēro noteikumi) nepastarpināti palīdzēt visvairāk skartajiem slāpekļa ražotājiem un lauksaimniekiem, ir nepieciešami arī korektīvi pasākumi, lai Eiropas Savienībā uzlabotu mēslošanas līdzekļu tirgus darbību, jo šādi pasākumi, visticamāk, vairāk ietekmēs lauksaimniekus un būs rentablāki nodokļu maksātājiem. 1.3.
Lai risinātu gan mēslošanas līdzekļu piedāvājuma, gan to cenu jautājumu, atvieglojot importu un veicinot iekšējo konkurenci, EESK iesaka veikt pasākumus, kas ietver ES importa tarifu atcelšanu visiem mēslošanas līdzekļiem, kā arī mēslošanas līdzekļu loģistikas veicināšanu un regulatīvo elastību. 1.4.
Turklāt EESK uzskata, ka ir vajadzīgi vidēja termiņa pasākumi, lai ierobežotu ES atkarību no importētiem minerālajiem mēslošanas līdzekļiem un samazinātu kultūraugu mēslošanas ietekmi uz vidi.
Pasākumu mērķim vajadzētu būt mēslošanas līdzekļu izmantojuma ierobežošanai, ko panāk, uzlabojot augu barības vielu efektivitāti, sintētiskos mēslošanas līdzekļus daļēji aizstājot ar pārstrādātiem kūtsmēsliem un citiem atkritumiem un panākot labāku Eiropas pašpietiekamību mēslošanas līdzekļu ražošanas ziņā lauksaimniecības agroekoloģiskās pārkārtošanās perspektīvā. 1.5.
EESK atzinīgi vērtē paziņojumu par mēslošanas līdzekļu tirgus novērošanas centra izveidi, kas paredzēta 2023. gadā, jo Komiteja uzskata, ka ir svarīgi palielināt pārredzamību Eiropas mēslošanas līdzekļu tirgū, regulāri publicējot iekšējā tirgus reprezentatīvās cenas un sagatavojot publisko statistiku par mēslošanas līdzekļu ražošanu un izmantošanu. 1.6.
Attiecībā uz jaunu pasākumu pieņemšanu EESK aicina ņemt vērā arī sociālos aspektus, kas saistīti ar lauksaimniekiem (kurus spēcīgi ietekmē mēslošanas līdzekļu cenas), pārtikas patērētājiem (kurus skar pārtikas cenu inflācija) un rūpniecības nozarē strādājošajiem. 1.7.
Starptautiskā mērogā raugoties, EESK mudina Eiropas Savienību paātrināt pasākumus, kas vērsti pret globālo nenodrošinātību ar pārtiku, un šajā nolūkā veicināt arī mēslošanas līdzekļu piedāvājuma pārredzamību, pieejamību un efektīvu izmantošanu.
Globālā mēslošanas līdzekļu tirdzniecība būtu jāveicina, saglabājot tirgus atvērtību, izvairoties noteikt eksporta ierobežojumus un aizliegumus, palielinot mēslošanas līdzekļu ražošanu Eiropā un paplašinot loģistikas maršrutus.