2023 5 25
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 184/89
(7) energetikos sąjunga, kurioje daugiausia dėmesio skiriama piliečiams, kurie prisiima atsakomybę už energetikos sistemos pertvarką, naudojasi naujų technologijų teikiamais privalumais, kad už suvartotą energiją galėtų mokėti mažiau, aktyviai dalyvauja rinkoje, o kai patys atsiduria pažeidžiamoje padėtyje, gauna apsaugą.
Ataskaitoje aprašomos priemonės, kurių iki šiol imtasi arba planuojama imtis siekiant įgyvendinti šias vizijas.
Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad ataskaitoje pateiktos pastabos susijusios ne su vizijomis, o su penkiomis viena kitą papildančiomis ir glaudžiai tarpusavyje susijusiomis veiksmų, kuriais siekiama didesnio energetinio saugumo, tvarumo ir konkurencingu­ mo, sritimis.
Dėl šio dvikrypčio požiūrio, kurį sudaro tikslai (arba vizijų) ir veiksmų sritys, labai sunku stebėti, kaip įgyvendinamos vizijos, be kita ko, dėl to, kad, pavyzdžiui, piliečių, kurie yra energetikos sąjungos dėmesio centre, klausimai arba poreikis kelti darbo jėgos kvalifikaciją ir ją perkvalifikuoti yra susiję su keletu veiksmų sričių.
EESRK apgailestauja, kad dėl to labai sunku stebėti pažangą, padarytą įgyvendinant energetikos sąjungos strategijos tikslus.
1.4.
Komunikate pagrįstai minimas planas „REPowerEU“, kuriam EESRK pritaria ir kuriuo gaivinamas ir stiprinamas žaliasis kursas bei 55 % tikslo priemonių rinkinys, daugiausia dėmesio skiriant energijos tiekimo įvairinimui, taupymui, tiekimo saugumui ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros spartinimui.
Tačiau dabartinė klimato ir energetikos krizė ir tiekimo saugumo, stabilumo bei nuspėjamumo stoka Europos Sąjungai daro didžiulį spaudimą.
Krizė būtų ne tokia sunki, jei anksčiau būtų imtasi tikslingesnių veiksmų ir, pavyzdžiui, būtų rimčiau žiūrima į pačios ES tikslus (pvz., Europos energetikos sąjungos tikslus).
1.5.
Remiantis 2022 m. energetikos sąjungos būklės ataskaita apskaičiuota, kad į įvairių krypčių veiksmus, kuriais siekiama iki 2030 m. užtikrinti visišką nepriklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro, reikia investuoti 300 mlrd. EUR viešųjų lėšų, o tai turės didelį poveikį bendram ES biudžetui.
Be to, reikės papildomų privačių investicijų, įskaitant Europos piliečių investicijas.
EESRK mano, kad lėšos turi būti naudojamos taip, kad padėtų pasiekti pirmiau minėtus energetikos sąjungos tikslus.
Be to, dėl šių išlaidų neturėtų sumažėti teisingai pertvarkai, moksliniams tyrimams ir inovacijoms arba įmonėms ir vartotojams, nukentėjusiems nuo kylančių energijos kainų, skiriamos lėšos.
1.6.
Beprecedentis energijos kainų kilimas, sukeltas Rusijos invazijos į Ukrainą, turi milžiniškų socialinių ir ekonominių padarinių, taip pat pasekmių šalių pramonės ir gamybos struktūrai.
EESRK pabrėžia, kad energetikos krizės metu trūksta aiškaus koordinavimo Europos lygmeniu, ir ragina reaguojant į tai sukurti SURE modeliu grindžiamą priemonę, kad būtų remiami sunkumų patiriantys darbuotojai ir įmonės.
1.7.
Pastarojo meto įvykiai padidino galimą kibernetinių išpuolių ir sabotažo veiksmų prieš ypatingos svarbos infrastruktūrą, pavyzdžiui, energetikos tinklus ir elektrines, riziką.
Todėl EESRK rekomenduoja parengti ir patvirtinti išsamią strategiją, skirtą ES apsaugoti nuo tokio pobūdžio grėsmių.
1.8.
Energetinis savarankiškumas turi ir toliau būti pagrindinis ES šalių vidutinės trukmės strateginis tikslas, ypač atsižvelgiant į tai, kas vyksta dėl karo Ukrainoje, ir į galimą tolesnį tarptautinės padėties blogėjimą.
Komitetas mano, kad „strateginis energetinis savarankiškumas“ – tai politinė koncepcija, padėsianti formuoti būsimą ES energijos rinką, kurioje autonominiai ES sprendimai užtikrins energetinę nepriklausomybę nuo nepatikimų tiekėjų.
EESRK apgailestauja, kad ši tema ataskaitoje nėra tinkamai išnagrinėta ir lieka nuošalyje, o dėmesys sutelkiamas tik į nepriklausomybę nuo energijos importo iš Rusijos.
1.9.
Kad būtų pasiekti ES strateginio savarankiškumo tikslai, EESRK ragina Tarybą ir Komisiją parengti tinkamas priemones, be kita ko, įsteigti Europos suverenumo fondą, kad būtų skatinamos investicijos į švarios vidaus energijos technologijas ir energetikos infrastruktūrą.
Tuo pat metu labai svarbu skatinti valstybes nares optimaliai ir veiksmingai naudoti lėšas švarios energijos plėtrai.
Į tokią strategiją taip pat turi būti įtrauktos gairės, kaip motyvuoti įmones, Sąjungos institucijas, visuomenės narius ir energetikos bendruomenes daugiau investuoti.
Matyti, kad dabar esamų priemonių ir išteklių nepakanka pagrindiniams uždaviniams spręsti.
EESRK ragina Komisiją ypač atsargiai vertinti naujų išteklių ir tiekimo poveikį aplinkai ir naują priklausomybę nuo trečiųjų valstybių.
1.10.
EESRK siūlo plėtojant energetinį savarankiškumą vadovautis principu „iš apačios į viršų“, nes juo vadovaujantis lengviau pasiekti 1.3 punkte nurodytus tikslus.
1.11.
Įgyvendinant žaliąjį kursą dar nevykdoma lygiavertė socialinė politika, kad ši pertvarka būtų teisinga pertvarka.
Pereinamojo laikotarpio procesai turės didelį poveikį užimtumui ir pramonės sistemoms, todėl EESRK apgailestauja, kad ataskaitoje tinkamai neatsižvelgta į visapusiškos užimtumo, įgūdžių ir socialinės politikos svarbą.
Investicijos į švietimą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą turi būti vertinamos kaip socialinė ir ekonominė atsakomybė.