2023 5 25
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 184/81
3.5.
EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija Direktyvos dėl nusikaltimų aplinkai persvarstymą susiejo su ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planu.
Tačiau EESRK yra susirūpinęs, kad Direktyva dėl nusikaltimų aplinkai nepavyks nustatyti veiksmingų ir atgrasančių sankcijų už neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais.
2022 m. gruodžio 9 d.
Taryba priėmė poziciją dėl šio klausimo ir gerokai sumažino fiziniams asmenims skiriamas baudas, kartu sumažindama ir sankcijų juridiniams asmenims suderinimo užmojus.
Tarybos siūlomos sankcijos yra per mažos, kad būtų atgrasančios ir veiksmingos.
Viršutinė baudos riba turėtų būti ne mažesnė kaip 15 proc. visos juridinio asmens pasaulinės apyvartos, t. y. daug didesnė nei Tarybos patvirtinti 5 proc. ar 3 proc.
Komitetas mano, kad plataus užmojo Direktyva dėl nusikaltimų aplinkai yra labai svarbi siekiant sėkmingai įgyvendinti ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą.
4.
Konkrečios pastabos 4.1.
Plane turėtų būti aiškiai paminėti pranešėjai ir kiti aplinkosaugos ir žmogaus teisių gynėjai, kurie yra svarbūs suinteresuotieji subjektai rengiant ir įgyvendinant veiksmų planą ES ir nacionaliniu lygmenimis, nes jie atlieka reikšmingą vaidmenį atskleidžiant aplinkos teisės pažeidimus ir užkertant jiems kelią.
Šiuos asmenis taip pat reikėtų apsaugoti nuo bauginimo ar bylinėjimosi, kai jie praneša apie neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais arba padeda atlikti tyrimus, kaip šiuo metu nurodyta Direktyvoje dėl nusikaltimų aplinkai.
4.2.
EESRK mano, kad svarbu bendradarbiauti su verslo sektoriais, dalyvaujančiais prekyboje laukiniais augalais ir gyvūnais, siekiant sumažinti laukinės gamtos produktų paklausą ES ir neteisėtą prekybą jais, taip pat užtikrinti, kad bet kokia prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais būtų teisėta ir tvari.
Plane numatyta kartu su ES prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais taisyklių laikymosi užtikrinimo grupe rengti atitinkamiems verslo atstovams skirtus teminius posėdžius, kad būtų galima spręsti konkrečius klausimus (pvz., liaudies medicinos, egzotinių gyvūnų augintinių, prabangos prekių pramonės, medžioklės turizmo, medienos, žvejybos ir prekybos žuvų produktai sektorių, transporto, kurjerių bendrovių ir internetinės prekybos).
Tačiau veiksmų plane ir jį įgyvendinant (pvz., didinant informuotumą ir vykdant elgsenos pokyčių kampanijas) reikėtų aiškiau pripažinti ir atspindėti pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį, kurį jos gali atlikti remdamos pastangas kovoti su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais.
ES piliečiams teikiama informacija apie prekybos laukinės gamtos produktais ir jų naudojimo taisykles, pavojų ir padarinius nėra plačiai skleidžiama, tačiau informacija apie liaudies medicinos praktiką ir jo taikymą (įskaitant laukinės faunos ir floros sudedamųjų dalių ir darinių naudojimą gydymui) yra plačiai paplitusi visoje ES.
Tokia praktika kelia pavojų vartotojams (nes kai kurių gydomųjų priemonių nauda nėra moksliškai įrodyta) ir yra pražūtinga laukinėms rūšims, kurios yra sugaunamos ir parduodamos, todėl spartėja jų išnykimas.
Jei būtų imtasi daugiau prevencinių priemonių šiuo konkrečiu klausimu, ES galėtų iki 30 proc. sumažinti kasmet neteisėtai parduodamų laukinės gamtos produktų kiekį, nes būtent tiek laukinės gamtos produktų, skirtų naudoti medicinoje, konfiskuojama ES (10).
Šiuo požiūriu EESRK ir teisėsaugos institucijos taip pat galėtų dalyvauti rengiant viešąsias informavimo apie šią problemą kampanijas.
4.3.
Nustatydamas aiškią atsakomybę už veiksmų įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu ir užtikrindamas atitinkamų subjektų veiklos koordinavimą, EESRK rekomenduoja visose valstybėse narėse užtikrinti vienodumą.
Dėl plane numatytų koordinavimo užtikrinimo galimybių (pvz.: i) kurti tarpžinybinius komitetus ar sudaryti susitarimo memorandumus; ii) priimti nacionalinius veiksmų planus arba iii) paskirti nacionalinį ryšių punktą), kils neaiškumų, nes valstybės narės pasirinks skirtingas galimybes.
Įgyvendinti veiksmų planą padės tarpžinybinių komitetų kūrimas nacionaliniu lygmeniu, kiekvienam iš jų paskiriant ryšių punktą.
4.4.
Labai svarbu, kad šie tarpžinybiniai komitetai ir specialistai ar padalinių darbuotojams būtų vienodai mokomi visose 27 valstybėse narėse.
Tai palengvintų bendradarbiavimą valstybėse narėse ir tarp jų, nes darbuotojai vienodai reaguotų, vykdytų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą.
Tai, kad kiekvienas tarpžinybinis komitetas turėtų ryšių punktą, taip pat pagerintų bendradarbiavimą ir koordinavimą tarp valstybių narių ir su trečiosiomis šalimis už ES ribų.
Įsteigus ryšių punktą pagerėtų bendradarbiavimas, nes valstybių narių tarpžinybiniai komitetai ir specializuoti darbuotojai galėtų lengviau ir greičiau susisiekti vieni su kitais, ypač tais atvejais, kai tai būtina dėl neteisėtos tarpvalstybinės prekybos.
Ryšių punktai galėtų užtikrinti operatyvesnį valstybių narių bendradarbiavimą, nepriklausydami nuo tarptautinių institucijų, pavyzdžiui, Europolo, nagrinėjant labiau vietinio pobūdžio atvejus, susijusius su dviem šalimis.
Tačiau šioms grupėms gali kilti pavojus ir jos gali tapti organizuotų nusikaltėlių taikiniais.
Siekiant apsaugoti darbuotojų tapatybę, išsami informacija apie ryšių punktus turėtų būti teikiama tik teisėsaugos ir teisminėms institucijoms.
(10)
Taryba susitarė dėl derybų įgaliojimų dėl Direktyvos dėl nusikaltimų aplinkai (europa.eu).