C 184/74
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 5 25
3.5.
EESRK pritaria Europos Komisijai, kad siekiant sudaryti sąlygas visiems gyventi, klestėti ir veikti nepriklausomai nuo skirtumų, reikia įgalinti esamas lygybės įstaigas, kad jos galėtų išnaudoti visą savo potencialą ir būtų geriau pasirengusios užkirsti kelią diskriminacijai ir padėti diskriminacijos aukoms.
3.6.
EESRK mano, kad siekiant užtikrinti visų ES piliečių pagrindines teises labai svarbu remti lygybės įstaigas.
Aktyviai skatindama lygybės įstaigų veiklą ES užtikrina pagalbą visiems diskriminuojamiems ES piliečiams ir jų teisę į paramą ir atstovavimą.
3.7.
EESRK primena savo nuomonės „Lygybės didinimas Europos Sąjungoje“ 2.10 punktą (12): „EESRK mano, kad lygybės skatinimas ir pagrindinių teisių apsauga turi būti integruota į platesnę socialinę viziją, dėl kurios padaugėtų priemonių, kuriomis valstybės narės ir Europos institucijos teikia paramą asmenims, viešiesiems bei privatiesiems subjektams, ir tokios priemonės būtų sustiprintos.“
3.8.
Šioje srityje būtina imtis ES lygmens veiksmų, kurie atitiktų subsidiarumo ir proporcingumo principus ir derėtų su kitomis Sąjungos politikos sritimis.
Europos Komisija pareiškė, kad šia iniciatyva peržiūrimi jau esami teisės aktai, siekiant padidinti jų veiksmingumą nustatant būtiniausius standartus ir įtraukiant socialinius partnerius bei pilietinę visuomenę.
4.
Konkrečios pastabos 4.1.
Lygybės įstaigų kompetencijos stiprinimas 4.1.1.
Atsižvelgdamas į užsitęsusią aklavietę, kurioje atsidurta priimant vadinamąją horizontaliąją direktyvą, ir remdamasis į aukas orientuotu požiūriu, pagal kurį atidėtas teisingumas reiškia atsisakymą vykdyti teisingumą, EESRK mano, kad tinkamai neatsižvelgus į sąveikinę ir daugialypę diskriminaciją būtų nepasinaudota galimybe.
Kai kurių formų diskriminacijos negalima šalinti diskriminacines priežastis nagrinėjant po vieną, todėl reikia taikyti sąveikinį požiūrį.
4.1.2.
Nors keliose galiojančiose direktyvose reikalaujama, kad valstybės narės įsteigtų nacionalines lygybės įstaigas, dabartinėse ES taisyklėse paliekama didelė veiksmų laisvė dėl šių įstaigų struktūros ir veikimo, todėl esama didelių skirtumų, susijusių su lygybės įstaigų įgaliojimais, nepriklausomumu, ištekliais, prieinamumu ir veiksmingumu.
Naująja teisėkūros iniciatyva, kuria nustatomi minimalūs standartai lygybės įstaigoms, siekiama prisidėti prie Europos Komisijos pastangų kurti lygybės sąjungą ir stiprinti ES nediskriminavimo teisės veiksmingumą.
4.1.3.
Europos Komisijos pasiūlymas išplėsti lygybės įstaigų įgaliojimus, kad jie apimtų Tarybos direktyvą 79/7/EEB ir kad lygybės įstaigos galėtų užtikrinti apsaugą nuo diskriminacijos dėl lyties valstybinės socialinės apsaugos srityje, turi nedaryti poveikio socialinių partnerių vaidmeniui ir įgaliojimams ir turėtų būti skirtas jų darbui stiprinti ir remti.
4.1.4.
EESRK pripažįsta siūlomo teisinio reikalavimo užtikrinti, kad lygybės įstaigos būtų nepriklausomos nuo išorės įtakos, ir suteikti joms pakankamai žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių, įtraukimo lemiamą svarbą ir jį palaiko.
4.1.5.
EESRK palankiai vertina siūlomas griežtas lygybės įstaigų nepriklausomumo garantijas, nes tai yra itin svarbu tam, kad jos galėtų teikti pakankamą paramą piliečiams.
4.1.6.
EESRK pabrėžia, kad ypač svarbios lygybės įstaigoms teikiamų žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių prieinamumo ir tinkamumo garantijos.
Ištekliai yra būtina sąlyga tiek lygybės įstaigų nepriklausomumui, tiek jų galimybėms veiksmingai apsaugoti aukas ir užkirsti kelią diskriminacijai.
4.1.7.
Europos Komisijos pasiūlyme, be kita ko, reikalaujama, kad viešosios įstaigos laiku konsultuotųsi su lygybės įstaigomis ir atsižvelgtų į jų rekomendacijas.
EESRK rekomenduoja įpareigoti valstybes nares pranešti apie veiksmus, kurių jos ėmėsi atsižvelgdamos į lygybės įstaigų pateiktas rekomendacijas, ir apie šių veiksmų rezultatus.
(12)
Žr.
EESRK nuomonę „Lygybės didinimas Europos Sąjungoje“ (OL C 75, 2023 2 28, p. 56).