2023 5 25
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 184/19
1.9.
EESRK mano, kad būtina perduoti praktinę patirtį, kaip planuota NEB akademijoje, ir kurti atitinkamas švietimo ir tęstinio mokymosi galimybes nacionaliniu lygmeniu-.
Mokymai ir tęstinio mokymosi priemonės, susiję su naujų tvarių statybos metodų ir medžiagų naudojimu, reikalingi visiems statybos procese dalyvaujantiems asmenims: projektuotojams, architektams, inžinieriams, technikos, informacinių technologijų specialistams ir statybos darbuotojams.- -
1.10.
EESRK nuomone, kokybe grindžiamos viešųjų pirkimų procedūros, apimančios tvarumo ir gyvavimo ciklo kriterijus, taip pat tinkamų viešųjų pirkimų procedūrų, kurios leistų priimti novatoriškus sprendimus, pasirinkimas yra būtina sąlyga siekiant klimato tikslų ir skatinant medinių konstrukcijų statybą.
Todėl EESRK ragina nustatyti griežtesnius teisinius įsipareigojimus, susijusius su kokybiška konkurencija ir klimatui nekenkiančiais viešaisiais pirkimais, ir imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinti atitinkami perkančiųjų organizacijų mokymai.
1.11.
EESRK ragina valstybes nares dalyvauti Austrijos ir Suomijos Vyriausybių iniciatyvoje „Wood POT“, kuria siekiama sutelkti medienos sektoriaus viešuosius ir privačiuosius subjektus nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis bei remti investicijų į tvarius biologinius sprendimus ir medienos vertės kūrimo grandines perorientavimą.
2.
Bendrosios pastabos 2.1.
Medinių konstrukcijų statybos tradicijos pagrįstos šimtmečių senumo inovacijų istorija.
Tvarių medžiagų naudojimas, be kita ko, yra viena iš naujojo europinio bauhauzo idėjų (1).
2.2.
EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad inovatyvios, biologinės ir tvarios (statybinės) medžiagos, siejamos su mažu CO2 kiekiu, yra itin svarbios žaliajai pertvarkai.
Remiantis Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) Pastatų sektoriaus apžvalga (2), šiuo metu su jais siejama 33 % (2021 m.) visame pasaulyje išmetamo CO2 kiekio.
Didžioji šio išmetamo CO2 kiekio dalis tiesiogiai ir netiesiogiai susijusi su pastatų eksploatavimu, tačiau 6,4 % (2021 m.) jo susidaro statybų metu ir gaminant statybines medžiagas.
Transportas, griovimas ir infrastruktūros statyba čia neįtraukiami.
Transporto priemonių išmetami teršalai priskiriami transporto sektoriui.
Galima manyti, kad faktinis statybų metu išmetamas teršalų kiekis yra didesnis.
Komisijos duomenimis ES pastatuose suvartojama apie 40 % energijos ir išmetama apie trečdalį šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
Mažinti išmetamą šių dujų kiekį visų pirma padėtų šilumos sektoriaus renovacijos priemonės, auganti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių dalis ir šildymo sistemų naujinimas.
Tačiau vis labiau auga pagrindinių gyvenamųjų vietų skaičius ir didėja vienam būstui tenkantis naudingasis patalpų plotas.
2.3.
EESRK pabrėžia didžiulę miškų svarbą žmonių gyvenimui visame pasaulyje.
Pavyzdžiui, 400 mlrd.
Europos medžių sugeria beveik 9 % Europoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio.
EESRK supranta, kad miškų naikinimas yra didžiulė pasaulinė problema, tačiau ES miškų ištekliai didėja.
1990–2020 m. miškų plotas padidėjo 9 %, o medienos tūris Europos miškuose – 50 % (3) EESRK visapusiškai remia visas Europos Komisijos pastangas spręsti šią pasaulinę problemą ir pabrėžia, kad reikia ir toliau skatinti sveikų ir augančių miškų puoselėjimą Europos Sąjungoje.
Siekiant sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį, reikia skatinti medienos dalies statybose didinimą vykdant aktyvią ir tvarią miškotvarką visoje ES ir tam neturi trukdyti politiniai apribojimai.
2.4.
Todėl EESRK pažymi, kad medinės statybos (tiek sunkiųjų, tiek ir nesunkiųjų medinių konstrukcijų) potencialo naudojimas klimato apsaugai turi būti neatsiejamas nuo tvarios miškotvarkos.
Austrijos projektas „CareforParis“ (4), kuriame bendradarbiavo Federalinis miškų tyrimų centras, Vienos žemės ūkio universitetas, tyrimų centras „Wood K Plus“ ir Federalinė aplinkos agentūra, rengė ir analizavo įvairius miškotvarkos scenarijus.
Juose daroma prielaida, kad Austrijos miškuose vyksta įvairūs klimato pokyčiai bei prisitaikymo procesai, ir pateikiami galimi pokyčiai iki 2150 m.
Buvo įdėmiau analizuojamas miškų ir medžio produktų CO2 pėdsakas bei išmetamo CO2 kiekio mažinimas naudojant medžio produktus.
Dėl miškų augimo, medienos naudojimo ir išvengto šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo dėl medžio produktų sąveikos šiltnamio efektą sukeliančių dujų balansas yra teigiamas.
Europos miškai yra svarbus veiksnys mažinant anglies
(1) (2) (3) (4)
OL C 275, 2022 7 18, p. 73; OL C 155, 2021 4 30, p. 73.
Tarptautinė energetikos agentūra (TEA) (2022 m.)
Pastatų sektoriaus apžvalga https://www.iea.org/reports/buildings.
https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf Weiss P., Braun M., Fritz D., Gschwantner T., Hesser F., Jandl R., Kindermann G., Koller T., Ledermann T., Ludvig A., Pölz W., Schadauer K., Schmid B.F., Schmid C., Schwarzbauer P., Weiss G. 2020: Endbericht zum Projekt CareforParis. (liet. – Galutinė projekto „CareforParis“ ataskaita).
Klima- und Energiefonds Wien (Vienos klimato ir energetikos fondas).