C 184/14
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 5 25
1.9.
EESRK mano, kad svarbu investuoti į mokymąsi darbo vietoje ir skatinti mokymą darbo vietoje, kokybiškas stažuotes ir pameistrystę, kad jauni ir vyresnio amžiaus darbuotojai įgytų įgalinančių įgūdžių valdyti su žaliąja pertvarka susijusias naujoves, ir taip būtų užmegztas veiksmingas dialogas tarp rinkos poreikių ir individualių jaunuolių įgūdžių.
Socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos gali atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje. 1.10.
EESRK mano, kad siekiant užtikrinti, jog žalioji pertvarka būtų teisinga pertvarka, nė vieno nepaliekant nuošalyje, labai svarbu, kad mokymo politika būtų integruota į pramonės politiką, suderinta su kitomis vystymosi strategijomis ir konkrečiai planuojama teritoriniu ir vietos lygmenimis glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais. 1.11.
Siekiant užtikrinti tinkamą moterų dalyvavimą su žaliąja pertvarka susijusiuose sektoriuose, EESRK mano, kad lyčių lygybė turi būti neatsiejama žaliosios pertvarkos dalis.
Valstybės narės turėtų investuoti daugiau lėšų į jaunimo profesinį orientavimą mokykloje ir įsidarbinimą, pasitelkdamos veiksmingas valstybines užimtumo tarnybas, kurios būtų tinkamai susietos su teritorine gamybos struktūra. 1.12.
Jaunieji verslininkai gali atlikti svarbų vaidmenį plėtojant inovacijas, be kita ko, žaliosios pertvarkos srityje.
EESRK mano, kad šie jaunuoliai turi būti skatinami rengiant specialius mokymus, remiant novatoriškus projektus ir užtikrinant tinkamą finansinę paramą. 1.13.
Siekiant užtikrinti, kad žalioji pertvarka taip pat būtų teisinga pertvarka ir kad būtų išvengta įmonių uždarymo ir dėl to prarastų darbo vietų, EESRK mano, kad valstybėms narėms pirmiausia reikia investuoti daug lėšų, pradedant nacionaliniais ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais), siekiant remti įmones, kurioms reikia pertvarkyti savo veiklą, perkelti atleistus darbuotojus ir remti verslininkus, ypač jaunus, ketinančius investuoti į žaliąsias įmones.
2.
Nuomonės rengimo aplinkybės 2.1.
Šią tiriamąją nuomonę parengti paprašė ES Tarybai pirmininkaujanti Švedija, siekdama ištirti jaunimo vaidmenį vykdant žaliąją pertvarką. 2.2.
Žalioji pertvarka – tai ES ekonomikos ir visuomenės perėjimas prie klimato ir aplinkos tikslų įgyvendinimo, visų pirma pasitelkiant politiką ir investicijas, laikantis Europos klimato akto, kuriame nustatytas įpareigojimas iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą, Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo, užtikrinant, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki visų atžvilgiu. 2.3.
Atsižvelgiant į šiuos didelius iššūkius, svarbu pažymėti, kad būtent jaunimo karta yra jautriausia ir geriausiai supranta būtinybę imtis veiksmų siekiant aplinkos apsaugos tikslų.
Tiesą sakant, jei šiandien reikėtų nurodyti temą, galinčią veiksmingai susieti jaunimo jautrumą ir vertybes su aktualiais mūsų laikmečio klausimais, turinčiais didelį inovacinį gamybos ir vartojimo modelių potencialą, tai būtų aplinkos apsaugos, sveikatos stiprinimo ir planetos biologinės įvairovės išsaugojimo tema. 2.4.
Pastaraisiais metais klimato srities veiksmai sutelkė daug jaunimo visoje Europoje, o teritoriniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis atsirado daugybė aplinkos apsaugos ir socialinių judėjimų, kuriuose dalyvauja jauni žmonės, reikalaujantys, kad Vyriausybės ir politikos formuotojai imtųsi apčiuopiamų priemonių aplinkai apsaugoti ir siekti poveikio klimatui neutralumo. 2.5.
2022-ieji paskelbti Europos jaunimo metais ne tik siekiant pasidžiaugti jaunimu – labiausiai nuo pandemijos nukentėjusia karta – ir jį paremti, įkvepiant jam naujos vilties, stiprybės ir tikėjimo ateitimi, bet ir siekiant pabrėžti, kad žalioji ir skaitmeninė pertvarka suteikia naujų perspektyvų ir galimybių.
3.
Jaunimo dalyvavimas žaliojoje pertvarkoje 3.1.
Siekiant teisingos žaliosios pertvarkos, būtina įgyvendinti JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinant Europos žaliąjį kursą, be kita ko, įgyvendinant naują valdymo modelį, kuris būtų įtraukesnis ir užtikrintų aktyvų jaunimo dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose. 3.2.
Šiandien politinių lyderių priimami sprendimai dėl klimato kaitos ir kitų aplinkos klausimų turės įtakos šiandienos jaunimui ir ypač ateities kartoms.
Jaunimas turi teisę pareikšti savo nuomonę jam aktualiais klausimais, kaip nurodyta Darbotvarkėje iki 2030 m., kurioje pripažįstama, kad jaunimas yra „esminis pokyčių skatintojas“ įgyvendinant DVT.