C 184/112
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 5 25
3.12.
Trąšų klausimu EESRK laikosi nuomonės, kad, nors reikia nedelsiant imtis neatidėliotinų veiksmų, taip pat reikėtų įgyvendinti ilgesnio laikotarpio priemones siekiant suvaldyti Europos žemės ūkio priklausomybę nuo importuojamų mineralinių trąšų ir kartu sumažinti pasėlių tręšimo aplinkosauginį pėdsaką Europoje.
Šiomis priemonėmis turėtų būti siekiama i) optimizuoti bendrą trąšų naudojimą didinant augalų maistinių medžiagų naudojimo veiksmingumą ir taip mažinti prarandamų maisto medžiagų kiekį; ii) iš dalies pakeisti sintetines trąšas ir daugiau naudoti perdirbtą gyvulių mėšlą ir kitas maisto grandinės atliekas; iii) didinti Europos trąšų gamybos savarankiškumą.
EESRK pabrėžia, kad vyksta žemės ūkio pertvarka ir toliau bus siekiama geresnių rezultatų skatinant agroekologiją, išsaugantį (konservacinį) ūkininkavimą.
3.13.
Siekiant sumažinti trąšų naudojimą ir maisto medžiagų praradimą vandenyje ir ore, būtina didinti augalų maistinių medžiagų naudojimo veiksmingumą.
Tai turėtų padėti sumažinti trąšų naudojimą nedarant poveikio gamybos apimčiai.
Šį tikslą galima pasiekti taikant patobulintą tręšimo praktiką, būtent antsėlių naudojimą, tinkamai parenkant trąšas (teikiant pirmenybę azoto trąšų rūšims, pvz., pagamintoms naudojant nitratus ir naudojant ureazės ir nitrifikacijos inhibitorius), naudojant biostimuliatorius, taip pat taikant tikslųjį ūkininkavimą, sudarantį sąlygas optimaliam tręšimui (taikant tokias priemones kaip trąšų naudojimas etapais, balanso apskaičiavimas, dirvožemio ir augalų analizė, augalų jutikliai, pagalbinės sprendimų priėmimo priemonės).
3.14.
Augalų selekcija taip pat labai svarbi maistinių medžiagų naudojimo veiksmingumui, nes patobulintos veislės gali įsisavinti mažiau maistinių medžiagų, ypač azoto, tam pačiam derliaus kiekiui.
Atsižvelgdamas į tai EESRK mano, kad reikėtų kurti naujoviškas technologijas ir sėklas, kad ūkininkams, kurie susiduria su esamų priemonių apribojimais, visada būtų galima pasiūlyti kitų sprendimų (8).
3.15.
Nuo 2021–2022 m.
(9) ūkininkai natūraliai pradėjo kultūras, kurioms reikia daug maisto medžiagų, kaip antai javai, aliejiniai rapsai ir cukriniai runkeliai, keisti augalais, kuriems reikia mažiau maisto medžiagų, pavyzdžiui, saulėgrąžomis (10) ir ankštiniais augalais.
Tačiau vykdant viešąją politiką šią tendenciją reikėtų vertinti atsargiai, nes, atsižvelgiant į atitinkamą šių augalų sausosios medžiagos derlingumą ir baltymų kiekį iš hektaro, toks sprendimas galėtų sutrikdyti žemės ūkio rinkas ir kelti pavojų apsirūpinimo maistu saugumui.
3.16.
Dalinis mineralinių trąšų pakeitimas organinėmis trąšomis, perdirbtomis iš gyvulių mėšlo ir kitų organinių atliekų, taip pat yra svarbus vidutinės trukmės tikslas ES (11).
Tai bus naudinga dirvožemiui (didesnis organinių medžiagų kiekis) ir klimatui (mažesnis sintetinių azoto trąšų gamybos išmetamųjų teršalų kiekis), taip pat sumažės priklausomybė nuo importo.
Tačiau nereikėtų pervertinti gyvulių mėšlo potencialo, nes didžioji jo dalis jau dabar yra perdirbama, turimi ištekliai sutelkti tik tam tikrose geografinėse teritorijose (regionuose, turinčiuose struktūrinį mėšlo perteklių) ir dėl to patiriamos didelės sutelkimo, perdirbimo ir transportavimo išlaidos.
Maistinėmis medžiagomis iš žmonių atliekų žemės ūkio paskirties dirvožemiai dažniausiai netriašiami, nors jas naudojant būtų galima gauti 2 mlrd. kg azoto (12).
Europos Komisija taip pat turėtų skatinti kurti metodus, kaip maisto medžiagas išgauti iš dumblių ir nuotekų dumblo ir jas saugiai naudoti žemės ūkyje.
3.17.
Kalbant apie azoto trąšas, alternatyvių neiškastinių amoniako gamybos būdų skatinimas yra labai svarbus ilgalaikis tikslas, nes tai sumažintų ES priklausomybę nuo dujų ir jos anglies pėdsaką.
Vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gaunamo naudojant vandens elektrolizę (ji taip pat vyksta naudojant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją), gamyba yra bandomajame pramonės etape, o metanuojant žemės ūkio šalutinius produktus ir organines atliekas galima gaminti biometaną amoniako gamybai ir degazuotąjį substratą, tinkamą naudoti kaip organines trąšas.
Tačiau, nepaisant to, kad šiuo metu amoniako, gaminamo naudojant iškastinį kurą, rinkos kaina yra didelė, atsinaujinančiųjų išteklių alternatyvos toli gražu nėra konkurencingos ir tam, kad būtų pasiektas pramoninis etapas prireiks laiko, tobulesnių technologijų ir galbūt didelių viešųjų subsidijų.
3.18.
EESRK palankiai vertina sprendimą 2023 m. įsteigti naują trąšų rinkos stebėjimo centrą ir tai, kad Europos pasirengimo apsirūpinimo maistu krizėms ir reagavimo į jas mechanizmo (EFSCM) ekspertų grupėje bus rengiamos konsultacijos su trąšų rinkos suinteresuotaisiais subjektais.
EESRK taip pat mano, kad reikšmingas ES trąšų rinkos skaidrumo lygis gali būti užtikrintas tik reguliariai skelbiant reprezentatyvias N, P ir K trąšų vidaus rinkos kainas ir oficialiai skelbiant statistiką apie trąšų naudojimą.
(8) (9) (10) (11) (12)
OL C 194, 2022 5 12, p. 72.
OL C 75, 2023 2 28, p. 88.
2022 m. saulėgrąžomis apsėtas plotas ES padidėjo 750 000 ha, o grūdų plotas tiek pat sumažėjo.
https://www.eesc.europa.eu/lt/our-work/opinions-information-reports/information-reports/benefits-extensive-livestock-farmingand-organic-fertilizers-context-european-green-deal-egd-ir-information-report Apskaičiuota, kad per savo šlapimą vienas žmogus išsiskiria daugiau kaip 4 kg azoto per metus (Viskari et al, 2018, https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fsufs.2018.00032/full).