2023 5 25
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 184/111
3.5.
Dabartinė krizė smarkiai paveikė trąšų naudotojus, visų pirma lauko kultūrų augintojus ir mišriųjų kultūrų bei gyvulininkystės specialistus, kuriems tenka 62 proc.
ES išlaidų trąšoms ir 69 proc.
ES suvartojamo azoto kiekio (3).
Jie susiduria su grynųjų pinigų, skirtų trąšoms pirkti prieš derliaus nuėmimą, trūkumu, taip pat su didėjančiu spaudimu dėl sąnaudų ir kainų skirtumo, nes didesnės žemės ūkio produktų kainos gali neatsverti padidėjusių trąšų ir kitų žemės ūkio išteklių kainų poveikio (4).
Todėl tikslinė parama trąšų naudotojams gali padėti įveikti krizę, kaip numatyta iš dalies pakeistoje ES laikinojoje valstybės pagalbos sistemoje krizės sąlygomis.
3.6.
Tačiau tokios paramos finansavimui naudojant ES žemės ūkio rezervą, kuris 2023 finansiniais metais siekia 450 mln.
EUR, taikomi griežti biudžeto apribojimai ir susiduriama su kitų prioritetų konkurencija.
Tokių veiksmų finansavimas pagal nacionalinius BŽŪP strateginius planus taip pat nėra tinkama galimybė, nes jie ką tik patvirtinti ir jiems iš dalies pakeisti reikėtų daug laiko.
Be to, naudojantis valstybės pagalba daugėja nacionalinio biudžeto suvaržymų ir kyla didelio konkurencijos iškraipymo tarp skirtingų valstybių narių ūkininkų rizika.
Tai patvirtina faktas, kad iki šiol tik trys valstybės narės įgyvendino ūkininkų trąšų pirkimui skirtas pagalbos schemas, kurių bendras biudžetas siekia 855 mln. EUR.
3.7.
Todėl EESRK mano, kad taisomosios priemonės, kuriomis gerinamas ES trąšų rinkos veikimas, yra tinkamesnės ir ekonomiškai efektyvesnės mokesčių mokėtojams.
Tokios neatidėliotinos laikinos priemonės turėtų būti taikomos ir trąšų tiekimui, ir kainoms Europoje, sudarant palankesnes sąlygas importui ir konkurencijai.
Kai kurios trąšų gamybos įmonės labai didina savo pelną: jeigu norime, kad šios pajamos būtų naudojamos investicijoms į Europos gamyklas ir mūsų savarankiškumo didinimui, o tai būtų mūsų nepriklausomybės kaina, būtina šiai pramonei pasiųsti teigiamą ir strateginį signalą.
3.8.
Remiantis 2022 m. liepos 17 d. Europos Komisijos pasiūlymu, 2022 m. gruodžio 12 d.
Tarybos reglamente (ES) 2022/2465 (5) numatyta laikinai sustabdyti importo tarifų taikymą karbamidui ir amoniakui (išskyrus iš Rusijos ir Baltarusijos).
EESRK palankiai vertina šį sprendimą, nes toks sustabdymas turėtų teigiamą poveikį ne tik partneriams, kurie jau naudojasi laisvosios prekybos susitarimais su ES (pvz., Šiaurės Afrikos šalims), bet ir kitiems pagrindiniams tiekėjams (pvz., JAV ir Vidurinės Azijos bei Persijos įlankos arabų šalims).
Tačiau reglamentas įsigaliojo per vėlai, kad turėtų poveikį 2022–2023 m. sezonui, nes didžioji dalis karbamido importo buvo pristatyta arba užsakyta didžiulėmis kainomis, o Taryba importo tarifų taikymo sustabdymą apribojo šešių mėnesių laikotarpiui, o ne pirmiesiems dvejiems metams.
EESRK rekomenduoja Komisijai ir Tarybai išplėsti reglamento taikymą kitam sezonui ir taikyti jį visoms trąšoms, gaminamoms naudojant azotą ir fosforą, nes tiekimo įvairinimas užtikrintų didesnį pakankamumą ir sumažintų ES vidaus trąšų kainas.
3.9.
Taip pat reikėtų skubiai įgyvendinti kitas priemones, skirtas ES mineralinių trąšų rinkos veikimo problemoms logistikos ir reguliavimo srityse spręsti, įskaitant i) paskatas ūkininkams ir trąšų platintojams trąšas įsigyti iš anksto ir valdyti kainų riziką; ii) trąšas gabenantiems laivams palengvinti importo logistiką uostuose ir trąšų gabenimą sunkvežimiais vidaus keliais; iii) suvienodinti nacionalinių taisyklių aiškinimą dėl trąšų tiekėjų, kiek tai susiję su Rusijos sankcijomis; iv) suteikti galimybę laikinai lanksčiai taikyti ES reglamentus, įskaitant REACH, transporto teisės aktus ir Trąšų reglamentą.
3.10.
Europos Komisija, atsižvelgdama į Jungtinio tyrimų centro techninius pasiūlymus (6), turėtų skubiai pasiūlyti teisėkūros priemones, kuriomis būtų sudarytos sąlygos saugiai naudoti perdirbtą mėšlą, viršijant Nitratų direktyvoje (RENURE) nitratams jautrioms zonoms nustatytą ribą, kad būtų daugiau galimybių pakeisti sintetines trąšas.
Laukiant, kol bus nustatyta nauja riba, EESRK rekomenduoja dabartinę maksimalią 170 organinio azoto vienetų/ha per metus ribą taikyti visiems ES ūkininkams.
Vidutinės trukmės vidaus veiksmai 3.11.
Kaip nurodyta 2022 m. strateginio prognozavimo ataskaitoje (7), EESRK rekomenduoja sumažinti ES priklausomybę nuo pašarų, trąšų ir kitų išteklių importo ir siūlo maisto sistemoms, grindžiamoms maisto gamyba, darbo jėga ir sąžininga prekyba, taikyti atviro strateginio savarankiškumo apibrėžtį, siekiant bendro tikslo – aprūpinti maistu visus ES piliečius užtikrinant sveiką, tvarų, atsparų ir sąžiningą maisto tiekimą.
(3) (4) (5) (6) (7)
Šaltinis: ūkių apskaitos duomenų tinklas (ŪADT), 2017 m.
Orientacinė amonio nitrato kaina Prancūzijoje 2022 m. lapkričio mėn. buvo 203 proc. didesnė nei 2021 m. sausio mėn.
Tuo tarpu malamųjų kviečių kaina per tą patį laikotarpį padidėjo 45 proc.
Šaltinis: La Dépêche Le Petit Meunier.
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022R2465 (OL L 322, 2022 12 16, p. 81).
https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121636 https://www.eesc.europa.eu/lt/our-work/opinions-information-reports/opinions/strategic-foresight-report-2022 (žr. OL, p. 45).