C 184/110
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 5 25
2.
Įžanga ir bendrosios aplinkybės 2.1.
Trąšas sudaro trys augalų augimui būtinos maistinės medžiagos: azotas (N), fosforas (P) ir kalis (K).
2.2.
Trąšos yra labai svarbios didžiajai daliai dabartinės žemės ūkio gamybos.
Jų pakankamumas ir įperkamumas atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant aprūpinimo maistu saugumą.
2021 m. pradžioje kilo pasaulinė mineralinių trąšų krizė, kurią iš pradžių lėmė išaugusi paklausa po COVID-19 krizės, po Rusijos invazijos į Ukrainą dar labiau sustiprėjusi dėl tiekimo iš trijų pagrindinių pasaulio trąšų tiekėjų – Rusijos, Baltarusijos ir Ukrainos – apribojimų.
2.3.
Ši trąšų krizė smarkiai paveikė Europą, nes i) ES yra didelė grynoji trąšų importuotoja; ii) ES azoto ir fosforo trąšų rinka yra apsaugota importo muitais, dėl kurių vidaus rinkos kainos viršija pasaulines kainas; iii) ES trąšų importas iš Rusijos, Baltarusijos ir Ukrainos, kuris anksčiau sudarė 43 proc.
ES importo, nuo 2022 m. kovo mėn. gerokai sumažėjo, nepaisant ES oficialios politikos nedrausti maisto ir trąšų importo iš Rusijos.
2.4.
Trąšų kainos vidaus rinkoje pasiekė rekordinį lygį (2022 m. lapkričio mėn. mineralinio azoto kainos išaugo trigubai, palyginti su 2021 m. sausio mėn.).
Dėl šios priežasties, taip pat dėl mažos trąšų pasiūlos ir pirkimų vėlavimo, gerokai sumažėjo ES trąšų naudojimas 2022 m. derliui (1), o 2023 m. pavasarį keliose valstybėse narėse gali pritrūkti trąšų ir tai gali paveikti 2023 m. derlių.
2.5.
Tai vyksta įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir 2020 m. gegužės mėn. Europos Komisijos paskelbtą strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (2), įskaitant siūlomus visai ES nustatytus tikslus: „siekti, kad prarandamų maisto medžiagų sumažėtų bent 50 proc. drauge užtikrinant, kad dirvožemio derlingumas neprastėtų“, taip pat „iki 2030 m. naudojamų trąšų kiekį sumažinti bent 20 proc.“.
3.
Bendrosios pastabos 3.1.
EESRK pabrėžia, kad lengvai prieinamos ir įperkamos trąšos yra būtinos žemės ūkio gamybai ir apsirūpinimo maistu saugumui Europoje ir visame pasaulyje.
Dėl trąšų trūkumo ir pernelyg didelių trąšų kainų mažėja pasėlių derlius, kyla pavojus maisto gamybai ir didėja maisto kainų infliacija, o dėl to kenčia Europos piliečiai ir žmonija.
3.2.
Dabartinė trąšų rinkų krizė kelia ypatingą grėsmę mažų pajamų šalyse, kuriose labai stinga maisto.
Ši krizė taip pat kelia grėsmę Europoje, kur pažeidžiamos grupės jau susiduria su maisto įperkamumo problemomis, o dėl trąšų krizės gali sumažėti derlius, galintis padaryti poveikį pasauliniam apsirūpinimo maistu saugumui, nes ES yra viena pagrindinių grūdų gamintojų ir eksportuotojų.
3.3.
EESRK mano, kad pasaulinį trąšų trūkumą lemia ne tik didelės gamtinių dujų kainos, bet ir pasiūlos bei paklausos disbalansas ir logistiniai apribojimai.
ES padėtį dar labiau apsunkina tokie veiksniai kaip didelė žemyno priklausomybė nuo mineralinių trąšų importo, ES importo muitai ir karas Ukrainoje.
Neatidėliotini vidaus veiksmai 3.4.
Nepaisant didelių trąšų kainų, panašu, kad kelių ES azoto trąšų gamintojų sąnaudų konkurencingumą paveikė itin didelė gamtinių dujų kaina Europoje, kuri septynis kartus viršijo JAV kainas (2021 m. – tris kartus).
Be to, kad dujų normavimo atveju pirmenybė teikiama prieigai prie gamtinių dujų, kiekvienu konkrečiu atveju gali būti naudinga speciali parama ES azoto pramonei, siekiant kuo labiau išnaudoti esamus gamybos pajėgumus, kaip numatyta iš dalies pakeistoje ES laikinojoje valstybės pagalbos sistemoje krizės sąlygomis.
Šiuo požiūriu, siekiant išvengti nenumatyto poveikio, reikia taikyti ekonomines ir socialines sąlygas, nes dėl trąšų krizės kai kurių trąšų gamintojų pelnas padidėjo.
(1) (2)
Europos Komisijos teigimu, sausrų ir aukštų trąšų kainų derinys, dėl kurio sumažėjo visų pirma P ir K naudojimo normos, prisidėjo prie mažesnio derliaus ir 2022 m. ES javų derlius sumažėjo 8 proc., palyginti su 2021 m.
Šaltinis: Trumpalaikė žemės ūkio rinkų perspektyva, Europos Komisija, 2022 10 5.
COM(2020) 381 final, 2020 5 20.