2023 5 25
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 184/109
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Trąšų pakankamumo ir įperkamumo užtikrinimas pasaulyje““ (COM(2022) 590 final) (2023/C 184/21)
Pranešėjas Arnold PUECH D’ALISSAC
Prašymas pateikti nuomonę
Europos Komisija, 2022 12 9
Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
Atsakingas skyrius
Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius
Priimta skyriuje
2023 3 9
Priimta plenarinėje sesijoje
2023 3 23
Plenarinė sesija Nr.
577
Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė)
170 / 3 / 4
1.
Išvados ir rekomendacijos 1.1.
EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl trąšų pakankamumo ir įperkamumo užtikrinimo, nes 2021 m. pradžioje prasidėjusi ir dėl karo Ukrainoje paaštrėjusi pasaulinė trąšų krizė yra ypač opi Europoje, kurioje ūkininkai susiduria ir su rekordinėmis kainomis, ir su pasiūlos trūkumu.
Dabartinė padėtis kelia grėsmę Europos žemės ūkiui ir pasauliniam apsirūpinimo maistu saugumui. 1.2.
EESRK pabrėžia, kad siekiant sumažinti trąšų krizės poveikį būtina imtis neatidėliotinų vidaus veiksmų.
Be galimybės tiesiogiai remti labiausiai nukentėjusius azoto trąšų gamintojus ir jas naudojančius ūkininkus teikiant valstybės pagalbą (kuriai taikomi biudžeto suvaržymai, dėl kurios kyla konkurencijos iškraipymo rizika ir turėtų būti taikomos sąlygos), EESRK mano, kad būtina imtis taisomųjų priemonių siekiant pagerinti ES trąšų rinkos veikimą, nes tikėtina, kad jos turės didesnį poveikį ūkininkams ir bus ekonomiškai efektyvesnės mokesčių mokėtojams. 1.3.
Siekiant spręsti trąšų tiekimo ir kainų klausimus sudarant palankesnes sąlygas importui ir vidaus konkurencijai, EESRK rekomenduoja imtis veiksmų, kurie apimtų ES importo tarifų taikymo visoms trąšoms sustabdymą, trąšų logistikos palengvinimą ir reguliavimo lankstumo priemones. 1.4.
EESRK taip pat mano, kad reikia imtis vidutinės trukmės priemonių, kad būtų apribota ES priklausomybė nuo importuojamų mineralinių trąšų ir sumažintas pasėlių tręšimo aplinkosauginis pėdsakas.
Šiomis priemonėmis turėtų būti siekiama apriboti trąšų naudojimą didinant augalų maisto medžiagų veiksmingumą, iš dalies pakeičiant sintetines trąšas perdirbtu gyvulių mėšlu ir kitomis atliekomis bei didinant Europos savarankiškumą trąšų gamybos srityje, siekiant paremti žemės ūkio perėjimą prie agroekologijos. 1.5.
EESRK palankiai vertina sprendimą 2023 m. įsteigti trąšų rinkos stebėjimo centrą, kadangi labai svarbu didinti Europos trąšų rinkos skaidrumą reguliariai skelbiant tipines vidaus rinkos kainas ir rengiant viešąją statistiką apie trąšų gamybą ir naudojimą. 1.6.
EESRK taip pat ragina priimant naujas priemones atsižvelgti į socialinius aspektus, susijusius su ūkininkais (kuriems didelį poveikį daro trąšų kainos), maisto vartotojais (kurie susiduria su maisto kainų infliacija) ir pramonės darbuotojais. 1.7.
Tarptautiniu mastu EESRK ragina ES aktyviau spręsti pasaulinę maisto stygiaus problemą, įskaitant trąšų rinkos skaidrumo, prieinamumo ir veiksmingo naudojimo didinimą.
Reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas pasaulinei prekybai trąšomis išlaikant rinkų atvirumą, vengiant eksporto apribojimų ir draudimų, didinant trąšų gamybą ir plečiant logistikos maršrutus.