2023 5 25
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 184/105
— labiau standartizuoti prospektai, kuriuos tikrinti priežiūros institucijoms būtų paprasčiau. 2.7.
Laikantis aplinkos, socialinių ir valdymo (ASV) politinių tikslų, Įtraukimo į biržos sąrašus aktu būtų siekiama užtikrinti, kad ASV obligacijas išleidusios bendrovės dokumentuose dėl įtraukimo į biržos sąrašus pateiktų su ASV susijusią informaciją, kad investuotojams būtų lengviau įvertinti, ar tikrai laikomasi ASV reikalavimų.
Akcinį kapitalą išleidusios bendrovės galės remtis jau paskelbta, taigi viešai prieinama ASV informacija dokumentuose dėl įtraukimo į biržos sąrašus.
3.
Bendrosios pastabos Geresnės galimybės patekti į Europos viešųjų rinkų prekybos sąrašus 3.1.
EESRK mano, kad siekiant užtikrinti ilgalaikį atsigavimą po COVID-19 ir sukurti atsparią Europos ekonomikos sistemą tebesitęsiančio Rusijos karo prieš Ukrainą akivaizdoje, itin svarbu padidinti Europos bendrovių nuosavo kapitalo finansavimą.
Šiuo tikslu, siekiant išlaisvinti investicijų srautus, reikalingus ekonomikai rekapitalizuoti, itin svarbi finansų rinkos infrastruktūra. 3.2.
Neprofesionaliųjų investuotojų bendruomenei taip pat svarbi gerai išvystyta viešoji rinka.
Europiečiai savo banko sąskaitose laiko 11 trln.
EUR pinigų ir indėlių (3).
Indėlių dalis, palyginti su bendru namų ūkių turtu, yra tris kartus didesnė nei JAV namų ūkių.
Neragindama galutinių investuotojų savo lėšas nukreipti į Europos kapitalo rinkas, ES neišnaudoja visų savo kapitalo fondų potencialo mūsų bendrovių naudai.
Turto valdytojai turėtų labiau pasitikėti Europos akcijų rinkos perspektyvomis, o Europos neprofesionalieji investuotojai turėtų turėti daugiau pasirinkimo galimybių formuodami savo portfelius.
Siekiant šio tikslo būtina užtikrinti, kad į Europos viešųjų rinkų prekybos sąrašus būtų įtraukta kuo daugiau ir kuo įvairesnių aukštos kokybės emitentų. 3.3.
Įmonėms patiriant finansinių sunkumų ir ekonominės padėties nenuspėjamumo laikais ir visų pirma augant skolinimosi išlaidoms, nuosavas kapitalas yra stabilizuojantis veiksnys ir apsauga nuo būsimų sukrėtimų. 3.4.
Komitetas taip pat nurodo, kad Europos namų ūkių finansuojamas Europos bendrovių nuosavas kapitalas per turto nuosavybę ir įmonės kontrolę deda pagrindus ES atviram strateginiam savarankiškumui.
Svarbių Europos įmonių kontrolę perimant užsienio subjektams, ypač tų valstybių, kurių vertybės skiriasi nuo Europos, įtakos zonoje, kelia didelį pavojų ES ekonominiam ir politiniam stabilumui.
Toks praradimas taip pat trukdo ES viduje plėtoti ES įsikūrusią finansų sistemą, orientuotą į ES poreikius.
Pavyzdžiui, finansinę prekybą ES ir toliau daugiausia vykdo ne ES investiciniai bankai (4). 3.5.
Jaunas ir inovatyvias bendroves, esančias žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos priešakyje, reikėtų skatinti siekti įtraukimo į Europos akcinio kapitalo rinkų prekybos sąrašus ir gauti labai reikalingą finansavimą išleidžiant akcijas, kuriomis prekiaujama viešai, nes tai yra tvariausias būdas padėti šioms įmonėms išnaudoti visą savo kūrybinį potencialą ir kurti darbo vietas. 3.6.
Dėl infliacijos šuolio didėja noras investuoti į nuosavą kapitalą.
Tai visų pirma pasakytina apie nuovokius neprofesionaliuosius investuotojus.
Europos akcijų rinkos gali tapti ta vieta, kurioje šie investicijų srautai nukreipiami į pagrindinius ekonomikos sektorius, kuriuose įmonės sukuria pakankamą grąžą.
Be to, Komitetas mano, kad ES itin svarbu parengti patikimas ir griežtas prekybos taisykles, kad būtų išnaudotas visas ES kapitalo rinkų potencialas.
Finansų krizės metu įgyta patirtis parodė, kad ES privalo rinkas apsaugoti laikydamasi sąžiningumo, vientisumo, atsparumo didinimo ir skaidrumo principų ir užtikrindama aukščiausią investuotojų apsaugos lygį. 3.7.
14 ES valstybių narių atlikta analizė parodė, kad iki 17 000 didelių įmonių gali būti įtrauktos į sąrašą, tačiau to nesiekia (5).
Komitetas mano, kad jei ES neskatins naujų bendrovių įtraukimo į akcinio kapitalo rinkų prekybos sąrašus, mūsų kapitalo rinkose prekyba gali tapti vangesnė, nes investuotojai įvairins savo portfelius visame pasaulyje, jei ES prekybos sąrašuose nebus pakankamai bendrovių, į kurias būtų galima investuoti ES. 3.8.
Į neprofesionaliųjų investuotojų rinką ateina nauja europiečių karta, kuriai rūpi tvarumas (t. y.
ASV grindžiami veiksniai).
Be to, daugelis ekonominės veiklos vykdytojų, skatinami Europos žaliojo kurso politikos, pereina prie žaliųjų tikslų.
EESRK mano, kad šis veiksnių derinys gali būti stipri paskata išnaudoti visą Europos tvaraus finansavimo
(3) (4) (5)
Eurostatas.
Paaiškinta statistika.
ESMA metinė statistinė ataskaita „ES vertybinių popierių rinkos“, 2020 m., p. 40. „Oxera“ ataskaita Primary and secondary equity markets in EU, 2020 m.