C 184/96
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 5 25
2.6.
Vis labiau skaitmenizuotoje energetikos sistemoje su decentralizuota energijos gamyba, perdavimu ir paskirstymu ir daugiau skaitmeniniu būdu prijungtų prietaisų namų ūkiuose didėja šnipinėjimo, kibernetinių nusikaltimų ir aparatinės įrangos gedimų, susijusių su energijos vartojimu, rizika.
Todėl Komisija siūlo tinkamai koordinuojamų kibernetinio saugumo priemonių bendram sistemos atsparumui didinti.
2.7.
Veiksmų plane nurodoma, kad tam reikia ir vidutinio, ir ilgojo laikotarpio veiksmų ir valdymo sistemos.
Komisija paaiškina, kad šiuose veiksmuose dalyvaus daug suinteresuotųjų subjektų bendrijų, įmonių ir tarptautinių partnerių, ir pažymi, kad reikės sumaniai naudoti ribotas viešąsias lėšas ir pritraukti daugiau privačių investicijų.
3.
Bendrosios pastabos 3.1.
Savo veiksmų plane Komisija tinkamai atsižvelgia į didžiulį skaitmeninių technologijų potencialą padidinti elektros energijos sistemos lankstumą.
EESRK pritaria šiems tikslams ir palankiai vertina daugumą veiksmų plane siūlomų priemonių.
EESRK jau konkrečiai paaiškino energetikos pertvarkos ir skaitmeninės transformacijos sąsają ir atkreipė dėmesį į skaitmenizacijos naudą energijos taupymo, mažesnio energijos suvartojimo intensyvumo ir geresnio energetikos infrastruktūros valdymo požiūriu.
Tačiau, nors veiksmų plano optimistinis požiūris įkvepia, Komisija yra linkusi ignoruoti tai, kad fizinė realybė labai skiriasi nuo veiksmų plane nurodytų skaitmenizacijos scenarijų.
3.2.
EESRK mano, kad pagrindiniai uždaviniai energetikos sektoriuje yra šie: įvairinti Europos energijos šaltinius, mažinti priklausomybę nuo energijos importo, užtikrinti integruotą energijos vidaus rinką, didinti energijos vartojimo efektyvumą, sparčiai plėsti energijos tinklą, užtikrinti energijos tiekimo saugumą, mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, pereiti prie mažo anglies dioksido pėdsako ekonomikos, naudoti mažo anglies dioksido kiekio ir švarios energijos technologijas, didinti galimybes ir plačiu mastu skatinti naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kad būtų pasiekti klimato srities tikslai, skatinti susijusius mokslinius tyrimus ir švietimą, užtikrinti teisingą pertvarką ir remti socialinį energetikos aspektą, visų pirma mažinant energijos nepriteklių.
Energetikos sistemos skaitmenizavimas yra visų šių svarbių uždavinių pagrindas ir gali padėti juos spręsti.
3.3.
Nors tiek strateginis požiūris, tiek konkrečios veiksmų plano priemonės patvirtina tinkamą kryptį, Komisijai nepavyksta integruoti veiksmų plano į bendrąją energetikos politiką.
Siauras požiūris, daugiausia dėmesio skiriant tik skaitmenizacijai ir ignoruojant bendrą sistemą, neduos naudos, kuri tiksliai išdėstyta veiksmų plane.
3.4.
Komisijos pasiūlyme pavaizduota ideali padėtis, grindžiama gerai išvystyta energetikos sistema (pvz., perdavimo ir paskirstymo tinklais) ir jos skaitmenizacija.
Tačiau prieš kuriant sudėtingas skaitmenines technologijas Europoje pirmiausia turi būti plėtojami perdavimo ir paskirstymo tinklai.
Jei išmaniai valdoma energija negalės būti perduota energijos perdavimo tinklais, skaitmenizacija bus vykdoma veltui.
Be to, perdavimo ir paskirstymo tinkluose iššvaistomas didžiulis energijos kiekis.
Žaliosios elektros energijos, kuri negali būti naudojama ar perduodama ir kurios gamybą reikia sumažinti, kaina iki energetikos krizės siekė daugiau kaip 2 mlrd.
EUR, o per energetikos krizę didelėse šalyse, pavyzdžiui, Vokietijoje, sudarė daugiau kaip 12 mlrd. EUR.
Šie ekonominiai nuostoliai padidės dar daug kartų, jei elektros energijos tinklai ir su sistema suderinami kaupimo pajėgumai nebus greitai išplėsti ir tuo pat metu nebus rasta geresnių būdų naudoti elektros energiją tiesiogiai vietoje.
Skaitmenizacija šioje srityje gali atlikti svarbų vaidmenį nustatant šiuos nuostolius ir taip gautus duomenis panaudojant tinklo plėtrai.
3.5.
Kad tinklai taptų išmanūs, reikia didelių investicijų į energetikos infrastruktūrą.
Tačiau daugelis valstybių narių neskatina tokių investicijų, nes jų taisyklės rodo aiškų šališkumą kapitalo išlaidų atžvilgiu, o investicijos į skaitmenizaciją daugiausia yra veiklos išlaidos.
Nepakaks vien koordinuoti ir stebėti tokias investicijas ir susijusią pažangą.
EESRK ragina Europos Komisiją į Direktyvos (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių 58 straipsnio pakeitimą įtraukti „investicijų į skaitmeninę elektros energijos infrastruktūrą“ skatinimo idėjas, užtikrinant reglamentavimo sistemą, kuria būtų veiksmingai skatinamos investicijos į elektros energijos tinklų skaitmenizaciją.
3.6.
Europos Komisija teisingai pažymi, kad skaitmeninės priemonės atlieka svarbų vaidmenį kuriant kolektyvines pasigamintos energijos vartojimo sistemas ir energijos bendrijas.
Tiek gairės, tiek planuojama bandymų platforma gali padėti, tačiau tai nėra patys svarbiausi elementai.
Praėjus daugiau nei penkeriems metams po Švarios energijos dokumentų rinkinio pateikimo, tiek energijos bendrijos, tiek kolektyvinis pasigamintos energijos vartojimas Europos energetikos sistemose vis dar atlieka nežymų vaidmenį.
Daugeliu atvejų pagrindinės to priežastys yra didelės biurokratinės kliūtys ir informacijos trūkumas vartotojams ir gamintojams.
Iki šiol Europos Komisija į šias kliūtis nekreipė dėmesio.
Europiečiams