2023.5.25.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 184/95
1.12 Fennáll annak a kockázata, hogy az új adatvezérelt szolgáltatások és innovatív technológiai megoldások nem valósulnak meg elég gyorsan, ha nem áll rendelkezésre elegendő számú szakmunkás és képzett szakember azok bevezetésének elősegítéséhez.
A szükséges munkaerőpiaci és oktatáspolitikai intézkedésekhez elegendő pénzügyi forrásra van szükség, valamint összehangolt megközelítést biztosító cselekvési tervet kell kidolgozni.
Az EGSZB úgy véli, hogy e tekintetben elengedhetetlen a szociális partnerekkel folytatott szoros együttműködés.
1.13 A kiberbiztonság alapvető követelmény az egyre inkább digitalizált energiarendszer megbízhatóságának megteremtéséhez.
Az elmúlt évtizedek fejleményei és különösen a közelmúlt eseményei rámutatnak a kibertámadások és a kritikus infrastruktúrák elleni szabotázsok veszélyére.
Problémák azonban nemcsak kibertámadások vagy szabotázsok miatt léphetnek fel, hanem hardver- és szoftverhibák miatt is, ezért az Európai Bizottságnak a stabilitás biztosítása érdekében a digitalizáció során különös figyelmet kell fordítania a hardver- és szoftvertervezésre.
A kritikus infrastruktúrák meghibásodása vagy károsodása súlyos ellátási hiányt okozhat és veszélyeztetheti a közbiztonságot.
A decentralizáltabb energiatermelés és -felhasználás az internettel összefüggésben növeli a „támadási felületet” és a kiberkockázatokat.
A digitalizált energiarendszernek (mind a hardver, mind a szoftver tekintetében) megbízhatónak kell lennie, biztosítva a folyamatos rendelkezésre állást.
1.14 Az EGSZB úgy véli, hogy a vidéki területeken az energetikai átmenetre és a digitalizációra vonatkozó kombinált stratégia mindeddig nem kapta meg az elvárt szintű figyelmet és támogatást.
Kéri az Európai Bizottság „Hosszú távú jövőkép az EU vidéki területei számára” című közleményében foglaltak gyors végrehajtását, valamint az érdekelt felek mozgósítását az uniós Vidékfejlesztési Paktum keretében.
2.
Háttér 2.1 Az Európai Bizottság azzal a céllal tette közzé a közleményt, hogy előmozdítsa az energiarendszer digitalizációját.
Az energiarendszer digitalizációjára vonatkozó uniós cselekvési terv célja, hogy elérje a zöld és digitális átállásról szóló stratégiai előrejelzési jelentésben meghatározott célkitűzéseket, és a digitális technológiák hozzájáruljanak a klímasemleges és erőforrás-hatékony társadalom létrehozásához, biztosítva ugyanakkor, hogy mindenki részesülhessen az átállás előnyeiből.
2.2 Az uniós cselekvési tervben az Európai Bizottság öt területen tesz javaslatot egy intézkedéscsomagra: a konnektivitás, az interoperabilitás és az energetikai adatok zavartalan cseréjének előmozdítása egy közös adattér létrehozásával; az intelligens hálózatba történő beruházások előmozdítása és koordinálása; a fogyasztóknak az energetikai átalakulásba való bevonása érdekében a digitális innováción alapuló jobb szolgáltatások nyújtása; az energiarendszer kiberbiztonságának megteremtése; valamint annak biztosítása, hogy az IKT-ágazat növekvő energiaigénye összhangban legyen az európai zöld megállapodással.
Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a digitalizáció javíthatja az uniós energiarendszer megfizethetőségét, fenntarthatóságát és rezilienciáját.
2.3 Az intelligens megoldásokat úgy alakítják ki, hogy a fogyasztók nagyobb ellenőrzést gyakorolhassanak energiafogyasztásuk és -számláik felett, ezáltal javítva az energiafogyasztás kezelését, bár sok végfelhasználó intelligens megoldás nélkül is megértheti az ebben rejlő lehetőséget.
Az innovatív energetikai szolgáltatásoknak csökkenteniük kell az energiafogyasztást, és az energiát akkor kell felhasználni, amikor az olcsó.
Az intelligens fogyasztásmérők fontos információkat szolgáltatnak az energiafogyasztási költségek csökkentéséhez, például az elektromos járművek intelligens töltéséhez, valamint az intelligens hőszivattyúk és fotovoltaikus panelek számára.
Az intelligens fogyasztásmérők segítik a fogyasztókat a számlájukban szereplő adatok ellenőrzésében, és lehetővé teszik számukra, hogy kiküszöböljék a nem helytálló számlákat és az utólagos számlázást, amelyek jelenleg a legnagyobb fogyasztói aggályok közé tartoznak.
A cselekvési terv támogatást biztosít a fogyasztók érdekeit szolgáló és egyes esetekben velük együttműködésben kifejlesztett digitális eszközökhöz, a digitális készségek fejlesztéséhez, az intelligens digitális megoldások finanszírozásához olyan programok révén, amelyek segíthetnek az energiarendszer digitalizációjára irányuló célkitűzés elérésében, továbbá támogatja a nemzeti szabályozó hatóságokat az intelligens hálózatok közös mutatóinak meghatározásában és nyomon követésében, ahogy támogatja a közös európai energiaügyi adattér létrehozását, valamint az összes érdekelt fél, különösen a hálózatüzemeltetők és az energiaszolgáltatók szoros bevonását is.
2.4 Az Európai Bizottság szerint az IKT-technológiákban nagy ökologizálási lehetőségek rejlenek.
A digitális megoldásoknak elő kell segíteniük az energiaellátás, -tárolás és -kereslet egyensúlyát, és rugalmasabbá kell tenniük az energiarendszert, elősegítve a decentralizált megújuló energiaforrások integrációját.
Rugalmassági piacokat kell kialakítani annak érdekében, hogy vonzóvá tegyék a rugalmassági lehetőségekbe történő beruházásokat, függetlenül attól, hogy ezeket a beruházásokat a digitális eszközöket igénybe vevő termelők, fogyasztók vagy termelő-fogyasztók hajtják-e végre.
2.5 A cselekvési terv ugyanakkor hangsúlyozza, hogy meg kell fékezni az IKT-ágazat növekvő energiafogyasztását.
A cselekvési terv rendelkezik az európai villamosenergia-hálózat digitális ikermodelljének létrehozásáról, az energia­ közösségek digitális eszközök révén történő támogatásáról, a számítógépek, adatközpontok és blokkláncok energia­ címkéinek kidolgozásáról, valamint a távközlési hálózatok fenntarthatóságára vonatkozó uniós magatartási kódex kidolgozásáról.