C 184/94
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.5.25.
58. cikkének módosításába foglalja bele „a digitális villamosenergia-infrastruktúrába történő beruházások előmozdítása” mögött meghúzódó elképzeléseket, olyan szabályozási keretet biztosítva, amely hatékonyan ösztönzi a villamos­ energia-hálózatok digitalizálására irányuló beruházásokat.
Ezzel párhuzamosan rugalmassági piacokat kell kialakítani annak érdekében, hogy vonzóvá tegyék a digitális technológiákon alapuló rugalmas fogyasztást, termelést és termelés-fogyasztást.
1.5 Több mint hat évvel a tiszta energiáról szóló csomag előterjesztése után mind az energiaközösségek, mind a kollektív önellátási rendszerek továbbra is csekély szerepet játszanak Európa energiarendszereiben.
Az Európai Bizottság eddig figyelmen kívül hagyta az energiatermelés és -fogyasztás e formái előtt álló akadályokat.
Az európaiak számára olyan ösztönzőket kell biztosítani, amelyek végül meggyőzik és arra motiválják őket, hogy digitalizálják az energiával kapcsolatos valamennyi tevékenységüket.
Sok esetben egyértelmű jogi és adminisztratív jogosultságra is szükség van.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő kezdeményezéseket, beleértve a közvetlen támogatást, amely lehetővé teszi az energiaközösségek és a kollektív termelő-fogyasztók számára, hogy teljes mértékben kibontakoztathassák a bennük rejlő lehetőségeket, melyek révén – különösen az ellátás biztonsága tekintetében – ezeknek a termelési és fogyasztási formáknak a rendszer alapvető részévé kell válniuk.
Ellenkező esetben a digitális eszközök nem hoznak majd változást.
1.6 Az EGSZB megismétli, hogy a klímasemleges, decentralizált és digitalizált energiaellátási struktúra – megfelelő megközelítés megválasztása mellett – jelentős pozitív hatást gyakorolhat a foglalkoztatásra és a gazdaságra, különösen a regionális gazdaságokra (2).
A jelenlegi válságban az Európai Uniónak olyan általános energiapolitikai megközelítést kell kialakítania, amely ötvözi az energiával és az éghajlattal kapcsolatos egyedi kérdéseket a társadalmi és regionális kohézióra irányuló politika célkitűzéseivel.
1.7 Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy a változtatás politikája csak akkor lehet sikeres, ha figyelembe veszi az átállás során működő különböző társadalmi dinamikákat, és stratégiáiban és intézkedéseiben figyelembe veszi azokat.
Meg kell erősítenünk az aktív fogyasztók szerepét a digitalizációban, továbbá bátorítanunk kell és fel kell jogosítanunk őket arra, hogy minél több intelligens megoldást használjanak, mivel ezek javíthatják a belső energiapiac hatékonyságát és teljesítményét, az ellátásbiztonság garantálása érdekében figyelembe véve ugyanakkor az elosztórendszer-üzemeltetőket is.
Az eszközöknek felhasználóbarátnak kell lenniük, és figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott csoportokra és a fogyatékossággal élőkre.
Ezért elengedhetetlen az igazságos átmenetre és a változás aktív politikai kezelésére irányuló eljárásmód kialakítása.
Ha a végrehajtás során figyelmen kívül hagyják a társadalmi dimenziót, fennáll annak a kockázata, hogy az átalakulás a lakosság ellenállása miatt kudarcot vall.
1.8 Az energiarendszerek és -infrastruktúra jövőbeli kialakításával kapcsolatban az EGSZB több alkalommal hangsúlyozta, hogy minden fogyasztót aktívan be kell vonni az intelligens energiarendszerek fejlesztésébe, és ösztönzőket kell bevezetni annak érdekében, hogy a civil társadalom részt vehessen az energetikai átalakulásban.
Nagyon fontos az Európai Bizottság által a 7.3. pontban említett „Helyi és regionális innovátorok összekapcsolása”.
Az olyan kollektív fellépés, mint az intelligens városok és közösségek közötti együttműködés, megteremtheti azokat a legjobb és leginkább megfizethető megoldásokat, amelyekre egy régiónak szüksége lehet.
1.9 Az uniós digitális és energiapolitikák már most meghatározzák az energia digitalizációját, mivel az olyan kérdések, mint az adatok interoperabilitása, az ellátásbiztonság, a kiberbiztonság, a magánélet védelme és a fogyasztóvédelem nem hagyhatók csupán a piacra, és kulcsfontosságú ezek megfelelő végrehajtása.
Ebben az összefüggésben az EGSZB rámutat arra, hogy minden eszközzel meg kell akadályozni a magánélet megsértését és az adatokkal való visszaélést.
Ez nemcsak a technikai óvintézkedésekre terjed ki, hanem az ezen adattérért vállalt felelősséget és a politikai és demokratikus ellenőrzés alatt álló állami hatóságok által végzett nyomon követést is magában foglalja.
Ugyanakkor kiemelt figyelmet kell fordítani a kritikus infrastruktúrákra vonatkozó adatok védelmére.
1.10 Az Európai Bizottság a közleményében alapvetően fontosnak tekinti annak biztosítását, hogy a digitalizáció ne ássa alá a villamos energia belső piacán már létrehozott fogyasztóvédelmi keretet.
Az EGSZB tudomásul veszi ezt, és hozzáteszi, hogy az energiapiaci fogyasztói jogokat ki kell igazítani és javítani kell.
A fogyasztókat nem szabad hátrányos helyzetbe hozni, illetve túlzott árakat kiszabni rájuk.
Fontos, hogy élhessenek a digitális eszközök előnyeivel, amelyek – megfelelő fejlesztés mellett – hozzájárulhatnak a fogyasztóvédelem fokozásához.
1.11 Minden kezdeményezés esetében fontos, hogy a fogyasztók intelligens fogyasztásmérővel rendelkezzenek otthonukban.
Sok tagállamban ez még mindig nem biztosított, ezért sürgősen fokozni kell az intelligens fogyasztásmérés szélesebb körű bevezetésére irányuló erőfeszítéseket, amely az energiaágazat legtöbb digitális megoldásának alapvető előfeltétele, különösen a villamosenergia-ellátást, és kisebb mértékben a gázellátást illetően.
Azoknak a tagállamoknak, amelyek még nem vezették be teljeskörűen az intelligens fogyasztásmérőket, fel kell gyorsítaniuk ezt a folyamatot, és a bevezetés tekintetében növelniük kell nemzeti célkitűzéseiket.
Nemzetközi tapasztalatok azt mutatják, hogy az intelligens fogyasztásmérők bevezetése akkor a leghatékonyabb, ha a hálózatüzemeltetők elszámoltathatók.
Az intelligens fogyasztásmérőket a villamosenergia-hálózat szerves részének kell tekinteni.
(2)
HL C 367., 2018.10.10., 1. o.