2023.5.25.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 184/81
3.5 Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a környezet büntetőjog általi védelméről szóló irányelv felülvizsgálatát összekapcsolta a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési tervvel.
Aggódik azonban amiatt, hogy a környezet büntetőjog általi védelméről szóló irányelv nem lesz alkalmas arra, hogy hatékony és visszatartó erejű szankciókat szabjon ki a vadon élő állatok és növények kereskedelmére.
A Tanács 2022. december 9-én elfogadta álláspontját ez ügyben, és jelentősen csökkentette a természetes személyekre vonatkozó szankciókat, emellett pedig visszafogta a jogi személyekre vonatkozó szankciókkal kapcsolatos harmonizációs törekvéseket is.
A Tanács által javasolt büntetési szintek túl alacsonyak ahhoz, hogy visszatartó erejűek és hatékonyak legyenek.
A pénzbírság felső határa nem szabad, hogy kevesebb legyen, mint az adott jogi személy teljes világméretű forgalmának 15 %-a, ami jóval magasabb, mint a Tanács által elfogadott 5, illetve 3 %.
Úgy véljük, hogy egy, a környezet büntetőjog általi védelméről szóló ambiciózus irányelv elengedhetetlen a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési terv sikeres megvalósításához. 4.
Részletes megjegyzések 4.1 A cselekvési tervnek kifejezetten utalnia kell a bejelentő személyekre és a környezetvédelemmel foglalkozó más emberijog-védőkre mint a terv kidolgozása és uniós és nemzeti szintű végrehajtása során érdekelt felekre, mivel ők kulcsszerepet játszanak a környezetvédelmi jogszabályok megsértésének feltárásában és megelőzésében.
E személyek számára a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének bejelentése vagy a nyomozások segítése esetén védelmet kell nyújtani a megfélemlítéssel és a peres eljárásokkal szemben is, amint azt a környezet büntetőjog általi védelméről szóló irányelv jelenleg is kimondja.
4.2 Az EGSZB úgy véli, hogy fontos együttműködni a vadon élő állatok és növények kereskedelmében részt vevő üzleti ágazatokkal annak érdekében, hogy csökkenjen a vadon élő állatokból és növényekből készült termékek iránti kereslet az EU-ban, kisebb mértékű legyen a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme, és biztosítható legyen, hogy az ilyen állatokkal és növényekkel folytatott kereskedelem jogszerű és fenntartható legyen.
A terv a vadon élő állatok és növények kereskedelmével kapcsolatos jogérvényesítéssel foglalkozó uniós csoporttal közös, az érintett üzleti képviselők számára indítandó tematikus programokat ír elő konkrét kérdésekkel kapcsolatban (pl. hagyományos orvoslás, kedvtelésből tartott egzotikus állatok, luxusipar, vadászturizmus, faipar, halászati és haltermék-kereskedelem, szállítás, futárvállalatok és online kereskedelem).
Azt a szerepet azonban, amelyet a civil társadalmi szervezetek játszhatnak a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni erőfeszítések támogatásában, jobban el kell ismerni, és annak jobban tükröződnie kell a cselekvési tervben és annak végrehajtása terén is (pl. figyelemfelkeltés és a magatartásformák megváltoztatására irányuló kampányok lebonyolítása).
Az EU nem tájékoztatja széles körben polgárait a vadon élő állatokból és növényekből készült termékek kereskedelmének és felhasználásának szabályairól, kockázatairól és következményeiről, ugyanakkor a hagyományos orvoslással (ide tartozik a vadon élő állatok és növények részeinek és származékainak gyógyászati célú felhasználása is) kapcsolatos gyakorlatokról és alkalmazásokról szóló információkat széles körben terjesztik az EU-ban.
Ez a gyakorlat kockázatokat rejt magában a felhasználók számára (mivel egyes gyógymódok hasznossága tudományosan nem bizonyított), és végzetes következményekkel jár a befogott vagy begyűjtött és forgalmazott vadon élő fajokra nézve (felgyorsítva azok kihalását).
Ha több megelőző munkát folytatna e konkrét témában, az EU évente akár 30 %-kal is csökkenthetné a vadon élő állatokból és növényekből készült termékek kereskedelmét, mivel ez a szám megegyezik az EU-ban gyógyászati felhasználásra szánt, lefoglalt, vadon élő állatokból és növényekből készült termékek arányával (10).
Ennek kapcsán az EGSZB-t és a bűnüldöző szerveket is be lehetne vonni a probléma tudatosítását célzó nyilvános kampányok kidolgozásába.
4.3 Az EGSZB azt ajánlja, hogy az intézkedések nemzeti szintű végrehajtásával kapcsolatos egyértelmű felelősségi körök kijelölése és az érintett szereplők közötti koordináció biztosítása minden tagállamban egységes legyen.
Ha a koordináció biztosítására különböző opciókat kínálunk fel, ahogy az a tervben szerepel (például: i. ügynökségközi bizottságok vagy egyetértési megállapodások létrehozása; ii. nemzeti cselekvési tervek elfogadása; vagy iii.
egy nemzeti kapcsolattartó pont kinevezése), az bizonytalansághoz vezet, mivel a tagállamok különböző lehetőségeket fognak választani.
A cselekvési terv végrehajtását segíteni fogja a nemzeti szintű ügynökségközi bizottságok létrehozása, amelyek mindegyikéhez kijelölt kapcsolattartó pontot rendelnek.
4.4 Alapvető fontosságú, hogy ezek az ügynökségközi bizottságok és szakosodott személyzet vagy egységek mind a 27 tagállamban egységes képzést kapjanak.
Ez megkönnyítené a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti együttműködést, mivel a személyzet ugyanolyan módon lépne fel, folytatna nyomozást és indítana büntetőeljárást.
Az, hogy minden ügynökségközi bizottsághoz tartozna egy kapcsolattartó pont, szintén javítaná a tagállamok közötti és az EU-n kívüli harmadik országokkal folytatott együttműködést és koordinációt.
A kapcsolattartó pont javítaná az együttműködést, mivel így az ügynökségközi bizottságok és a tagállamok szakosodott személyzete könnyebben és gyorsabban kapcsolatba tud lépni egymással, különösen, ha a határokon átnyúló jogellenes kereskedelem miatt ez sürgetően szükséges.
A kapcsolattartó pontok rugalmasabbá tehetik a tagállamok közötti együttműködést, anélkül hogy a két országot érintő, lokálisabb jellegű ügyekben nemzetközi szervektől, például az Europoltól kellene függeniük.
Ezek a csoportok azonban veszélybe kerülhetnek, és szervezett bűnözők célpontjává válhatnak.
A kapcsolattartó pontokra vonatkozó részletes információkat a személyzet személyazonosságának védelme érdekében csak a bűnüldöző hatóságoknak és az igazságügyi hatóságoknak lehet átadni.
(10)
A Tanács megállapodott a környezet büntetőjog általi védelméről szóló irányelvre vonatkozó tárgyalási megbízásáról – Consilium (europa.eu).