C 184/76
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.5.25.
4.2.4 Rendkívül fontos figyelembe venni azokat a jelentős különbségeket, amelyek a tagállamok között állnak fenn az egyenlőséggel foglalkozó szervek száma, felépítése és működési módja tekintetében, és mindenképpen tiszteletben kell tartani a nemzeti jogi kereteket és gyakorlatokat, ugyanakkor meg kell akadályozni a megkülönböztetés elleni védelemre vonatkozó meglévő normák felhígulását, ideértve azt is, hogy a különböző nemzeti jogszabályok gyengítik az egyenlőséggel foglalkozó szervek jelenlegi hatásköreit.
Emellett különbségek vannak a tekintetben is, hogy miként vesznek részt a folyamatban a szociális partnerek szervezetei és a civil társadalom, és ezt szem előtt kell tartani (15).
4.2.5 Az EGSZB úgy véli, hogy az egyenlőséggel foglalkozó szerveknek a bírósági eljárásokban való részvételhez való joga – amely már létezik számos tagállamban – alapvető fontosságú az egyenlő bánásmód elvének jobb védelméhez, különösen azokban az esetekben, amikor az áldozatok – akár eljárási, akár pénzügyi akadályok miatt – nem férnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz, és a szociális partnerek nem érik el őket.
Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy az egyenlőségről szóló hatályos irányelvekkel összhangban az egyenlőséggel foglalkozó szervek perképviseleti hatáskörei nem sérthetik és ki kell, hogy egészítsék a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek vonatkozó hatásköreit és jogállását (16), a nemzeti jogban meghatározott kritériumokkal összhangban.
E tekintetben nagyon fontos, hogy az egyenlőséggel foglalkozó szervek nemzeti szinten együttműködjenek a bíróságokkal, a szakosodott közigazgatási bíróságokkal, például munkaügyi bíróságokkal, valamint a szociális partnerekkel.
4.2.6 Az EGSZB elismeri, hogy az egyenlő bánásmódról szóló hatályos irányelvek szerinti bizonyítási tehernek való megfelelés megköveteli a bizonyítékokhoz való hozzáférést minden olyan fél számára, amelynek jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy a megkülönböztetés áldozatai nevében vagy érdekében eljárást indítson.
Ilyenek például a szociális partnerek, az egyenlőséggel foglalkozó szervek és a civil társadalmi szervezetek.
A vizsgálati hatáskörök gyakorlása ebben az összefüggésben nem szabad, hogy sértse a bíróságok, törvényszékek és más állami ellenőrző szervek – például munkaügyi felügyelőségek – vizsgálati jogkörét és függetlenségét.
4.2.7 Az EGSZB véleménye szerint a szóban forgó két javaslatnak inkább egyénközpontú megközelítésre kellene összpontosítania az erőszak vagy a megkülönböztetés áldozataival kapcsolatban.
E tekintetben megfelelő védelmet kell biztosítani a panaszosok számára, elkerülendő a következményektől való félelem miatti hallgatást.
Arányos és megfelelő kártérítést kell biztosítani az áldozat által elszenvedett jogsértésért, és szankciókat kell alkalmazni az elkövetőkre.
A 2000/78/EK irányelv (17) 17. cikkével összhangban a szankcióknak – amelyek magukban foglalhatják az áldozatnak járó kártérítés kifizetését is – hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
4.3 A tudatosság növelése 4.3.1 Az EGSZB üdvözli a tudatosságnövelésre való összpontosítást, és hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és az egyenlőséggel foglalkozó szerveknek fokozniuk kell a tudatosság növelésére irányuló erőfeszítéseiket, többek között azáltal, hogy támogatják a szervezett civil társadalmat a megkülönböztetés megelőzése és az egyenlőség megteremtése érdekében.
Az EGSZB javasolja, hogy az uniós jogokról és a sokszínűség tiszteletben tartásáról szóló tájékoztató kampányokat, amelyeket az Európai Bizottság dolgoz ki és finanszíroz, a nemzeti esélyegyenlőségi szervek hajtsák végre a civil társadalommal együtt, igazodva a helyi szükségletekhez.
Különös figyelmet kell fordítani a legveszélyeztetettebb csoportokra, és külön kampányokat kell tervezni a gyermekeket és az iskolás fiatalokat megcélozva, korai életkortól kezdve.
4.3.2 Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy e tájékoztató kampányok előkészítésébe, végrehajtásába és terjesztésébe vonják be a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket.
Az érintett szervezetek meglátásai növelni fogják a kampányok hatókörét és hatékonyságát, és hallhatóvá tehetik a legkiszolgáltatottabb csoportok véleményét.
4.4 Adatgyűjtés 4.4.1 Az egyenlőséggel foglalkozó szervek fontos szerepet játszanak az adatgyűjtésben, ami túlmutat a saját munkájukra vonatkozó adatgyűjtésen.
Az irányelvek elismerik ezt, és többek között hatáskört ruháznak az egyenlőséggel foglalkozó szervekre a köz- és magánszervezetek – köztük a hatóságok, a szakszervezetek, a vállalatok és a civil társadalmi szervezetek – által gyűjtött statisztikákhoz való hozzáférés tekintetében.
Ezek a statisztikai információk nem
(15)
(16)
(17)
Az egyenlőségről szóló hatályos uniós irányelvek, pontosabban a foglalkoztatási keretirányelv (2000/78/EK irányelv) 9. cikkének (2) bekezdése és a nemek közötti egyenlőségről szóló átdolgozott irányelv (2006/54/EK irányelv) 17. cikkének (2) bekezdése szabályozzák a kereshetőségi joggval kapcsolatos kérdéseket az összes fél számára, amelynek az egyenlőségről szóló hatályos uniós irányelvek értelmében jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy részt vegyen a megkülönböztetésmentességre irányuló eljárásokban.
Ilyenek például a szakszervezetek, a munkáltatói szövetségek, az egyenlőséggel foglalkozó szervek és a civil társadalmi szervezetek.
A COM(2022) 688 final irányelvre irányuló javaslat (34) preambulumbekezdése és a COM(2022) 689 final irányelvre irányuló javaslat (35) preambulumbekezdése kimondja, hogy a kereshetőségi jogra vonatkozóan javasolt rendelkezések nem érintik a szociális partnerek és a civil társadalom szerepét, hatásköreit és feladatait a megkülönböztetés elleni jogszabályok szerinti kötelezettségek érvényesítésére irányuló eljárásokban való részvételben.
HL L 303., 2000.12.2., 16. o.