2023.5.25.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 184/3
7. megismétli, hogy a civil társadalmi szervezetek szélesebb körével és az uniós intézményekkel együtt kész a híd szerepét betölteni, hogy megvitassa az európai projektet a polgárokkal – azokkal is, akiknek még vannak kétségeik –, és kész a saját közösségeikben, területeiken, városaikban és falvaikban megszólítani őket.
Ezért alapvető fontosságú a nyilvános vitákban való részvétel lehetőségeinek megteremtése és a részvétel kultúrájának előmozdítása valamennyi szinten; 8. az Európai Bizottságnak a szervezeti egységein belül gondoskodnia kell civil párbeszédért felelős kapcsolattartókról.
Emellett a tagállamokkal együttműködésben ösztönöznie kell a civil párbeszéd struktúráinak megerősítését, és európai alapok mozgósításával támogatnia kell ilyen struktúrák létrehozását ott, ahol még nem léteznek.
Ez a kezdeményezés növelné a tudatosságot és emelné a civil párbeszéd színvonalát, egyúttal segítené az Európai Bizottságot és a tagállamokat abban, hogy jobban megértsék, milyen előnyökkel járhat a politikai döntéshozatal szempontjából a jól működő civil párbeszéd.
Ezen túlmenően a civil párbeszédet kutatási és nyomonkövetési tevékenységek erősítenék, ami a bevált gyakorlatok feltárásához és megosztásához vezetne; 9. e tekintetben kiemeli, hogy a fiatalok és az ifjúsági szervezetek bevonása különösen fontos az első alkalommal szavazók és a fiatal szavazók mozgósítása szempontjából.
A teljes reprezentativitás elérése érdekében olyan megoldásokat kell támogatni, amelyek lehetővé teszik a széles körű részvételt és előmozdítják az esélyegyenlőséget e tekintetben.
Meg kell szólítani azokat, akik a legtávolabb vannak a döntéshozatali központoktól, és párbeszédet kell kezdeményezni velük.
Szükségesnek tűnik a nagyobb részvétel helyi szinten; 10. arra kéri az Európai Parlamentet, az Európai Tanácsot és a tagállamokat, hogy sürgősen módosítsák az 1976.
évi választási okmányt, tisztázva az egyetemes, közvetlen és titkos választások elvét.
Ez lehetővé tenné, hogy Unió-szerte érvényesítsék a vonatkozó normákat, így garantálva a szavazati jogot a fogyatékossággal élők számára.
A fenti ajánlásokra és az Európa jövőjéről szóló konferenciára építve az EGSZB: 11. úgy véli, hogy az Európai Bizottsággal nemrégiben (2022. október 27-én) aláírt együttműködési jegyzőkönyv megújított politikai elkötelezettséget jelent aziránt, hogy előmozdítsuk az európai politikai menetrendet és Európa fő célját, célkitűzéseit (1) és törekvéseit, nevezetesen azt, hogy versenyképes, gazdaságilag virágzó, társadalmilag befogadó és környezeti szempontból fenntartható Európai Uniót építsünk, biztosítva ugyanakkor, hogy a klímasemlegességre való átállás, a digitalizáció és a demográfiai változások társadalmilag igazságos és méltányos módon történjenek meg, valamint hogy az európai zöld megállapodás és a Digitális évtized 2030 szakpolitikai program minden európai polgár számára sikeres legyen.
Az Európai Unió számára irányadó kell, hogy legyen továbbá a szociális jogok európai pillére és a versenyképességi menetrend – a politikai ütemtervek, amelyek biztosítják, hogy senki se maradjon le; 12. készen áll arra – és most minden eddiginél nagyobb legitimitással rendelkezik ahhoz –, hogy a polgárok és a szervezett civil társadalom részvételének kulcsfontosságú központjaként, a jövőben többek között polgári vitafórumként működjön.
Egy ilyen központ szerepe az lenne, hogy megsokszorozza az Európai Bizottság és más intézmények által szervezett, folyamatban lévő polgári konzultációk hatását, valamint hogy rendszeresen összegyűjtse az európai szervezett civil társadalom visszajelzéseit az európai politikai menetrend fő prioritásairól és szakpolitikáiról.
Ez elősegíti az uniós projektbe és intézményekbe vetett közbizalom növelését azáltal, hogy tényleges szerepet biztosít a polgároknak a nyilvános döntéshozatalban.
Az EGSZB házigazda lehetne, aki külső szakértőknek és a civil társadalmi szervezetek képviselőinek a közreműködésével kíséri, felügyeli, tervezi, szervezi, kivitelezi és segíti a tanácskozási folyamatokat.
Ez az ajánlat különösen az Európa jövőjéről szóló konferencia 2022.
május 9-i zárójelentésére támaszkodik, amely leszögezi, hogy „erősíteni kell az EGSZB intézményi szerepét, és fel kell hatalmazni a részvételi demokráciával kapcsolatos tevékenységek – például a civil társadalmi szervezetekkel folytatott strukturált párbeszéd és a polgári vitacsoportok – elősegítőjeként és garantálójaként”.
Ezzel összefüggésben az EGSZB saját kezdeményezésű véleményeiben és az Európai Bizottság által kért feltáró véleményeiben megfogalmazott ajánlásokat adott esetben felül kell vizsgálni az uniós politikák értékelése segítségével; 13. úgy véli, hogy a polgári vitacsoportokkal és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációk a napirend meghatározására, így például az Európai Bizottság munkaprogramjának előkészítésére összpontosíthatnának, illetve a kulcsfontosságú jogalkotási prioritások életciklusához kapcsolódhatnának.
A polgárok észrevételei a jogalkotást megelőző szakaszban rendkívül hasznosak lehetnének olyan ajánlások megvitatásához és megfogalmazásához, amelyek kulcsfontosságú (jogalkotási) javaslatok előkészítését szolgálják.
E célból a polgári vitacsoportokkal és a civil társadalmi szervezetekkel egy – az EGSZB által az európai intézményekkel együttműködésben kidolgozott – éves menetrend és ütemterv alapján kerülhetne sor konzultációra.
Gondolhatunk itt az Európai Bizottságtól, az Európai Parlamenttől vagy az Európai Unió Tanácsától érkező konkrét felkérésekre, az EGSZB saját kezdeményezéseire vagy az EGSZB partnerszervezete: a Régiók Európai Bizottsága által indított kezdeményezésekre; 14. megismétli, hogy a tevékenységi ciklus az Unió helyzetéről szóló beszéddel és szándéknyilatkozattal kezdődhetne, tekintettel az Európai Bizottság következő évre szóló éves munkaprogramjára.
A konzultációkra a következő év első felében kerülne sor;
(1)
Az Európai Unióról szóló szerződés 2.
és 3. cikke.