2023.5.25.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 184/51
2.3 A rendeletjavaslat célja, hogy további stabilitást, kiszámíthatóságot és arányosságot biztosítson az elszámolási kötelezettséggel rendelkező összes szereplő számára, valamint előírja a piaci szereplők számára, hogy nyilatkozzanak arról, hogy származtatott ügyleteik feldolgozását illetően milyen mértékben függnek harmadik országoktól.
A javasolt módosítások emellett olyan intézkedésekre összpontosítanak, amelyek célja, hogy vonzóbbá tegyék az uniós központi szerződő feleket, és csökkentsék az adminisztratív terheket, az Unión belül előmozdítsák a központi elszámolást azáltal, hogy a klíringrésztvevők számára kötelezővé teszik, hogy aktív számlát vezessenek az uniós központi szerződő feleknél, valamint biztosítsák a helyi hatóságok számára a határokon átnyúló ügyletekhez kapcsolódó kockázatok felügyeletéhez szükséges hatásköröket. 3.
Általános megjegyzések 3.1 Az EGSZB már régóta szorgalmazza az uniós tőkepiacok megerősítésére, valamint stabilabbá és vonzóbbá tételére irányuló jogszabályokat (5).
A közelmúltbeli geopolitikai fejleményekre (az Ukrajna elleni orosz invázió, az energiaárak emelkedése, a világ számos részén tapasztalható geopolitikai feszültségek és a Covid19-világjárvány), valamint a gazdasági környezetre gyakorolt közvetlen hatásokra tekintettel az EGSZB rámutat arra, hogy gyors cselekvésre van szükség az uniós pénzügyi piacok stabilitásának megőrzése és fokozása érdekében.
Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós tőkepiacok pénzügyi stabilitása szempontjából döntő fontosságú a versenyképes és hatékony elszámolási rendszer megléte.
3.2 Az EGSZB üdvözli a rendeletjavaslatot, valamint az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy intézkedéseket hoz a tőkepiacaink stratégiai autonómiájának biztosítása, a belső elszámolási kapacitás létrehozása és az uniós klíringrendszer biztonságosabbá és reziliensebbé tétele érdekében.
Az uniós elszámolási piac megerősítése során figyelembe kell venni a tőke nem uniós elszámolási piacokról történő elvándorlásából eredő költségeket, a kockázatalapú megközelítés védelmének szükségességét, valamint a nem uniós és az uniós pénzügyi piacok közötti kölcsönös függőséget.
3.3 Az EMIR rendelet módosítására irányuló javaslat benyújtására azután került sor, hogy Európában drámaian megemelkedtek az energiaárak, elsősorban Ukrajna Oroszország általi indokolatlan megtámadása miatt; ez instabilitást okozott az elszámolási piacokon, mivel egyes vállalatok nem tudtak biztosítékot nyújtani származtatott ügyleteikhez.
Az EGSZB sürgeti, hogy továbbra is prioritásként kezeljék az uniós elszámolási ágazat konszolidációját.
Ahhoz, hogy az uniós klíringrendszer versenyképesebbé váljon, figyelembe kell venni az árat, a likviditást, a kockázatot, a letéteket, a szabályozást és a hatékonyságot.
Az EGSZB egyetért azzal, hogy csökkenteni kell az engedélyek megadásához, illetve a tevékenységek és szolgáltatások körének bővítéséhez szükséges időt, valamint létre kell hozni egy központi adatbázist.
3.4 Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós székhelyű központi szerződő feleknek létre kell hozniuk és ki kell alakítaniuk kapacitási kereteiket, illetve be kell ruházniuk azok fejlesztésébe, hogy – különösen technológiai és operatív képességeik fejlesztése, a piaci szereplők közötti jobb együttműködés biztosítása és a kockázatkezelési gyakorlatok javítása révén – rávegyék a piaci szereplőket a műveleteik Unión belüli elszámolására.
A kiszámíthatóság javítása érdekében a központi szerződő feleknek átláthatónak kell lenniük a díjaikat, a letéti felhívásaikat és a piaci stresszhelyzet idején hozott intézkedéseiket illetően.
3.5 A stabil tőkepiacokhoz kiegyensúlyozott és stabil munkaerőpiacra van szükség.
Az EGSZB nagyra értékeli, hogy a kockázati modelleknek a pénzügyi kockázat mellett a központi szerződő felek környezeti, társadalmi és irányítási kockázatait is figyelembe kell venniük, és nagyra értékeli, hogy azoknak a különböző kockázati forgatókönyvekben és elemzésekben ugyanolyan jelentőséggel kell bírniuk.
3.6 Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Bizottság által 2022 elején folytatott konzultációt, a tagállamok és az Európai Parlament képviselőivel, a pénzügyi szolgálatokkal és a gazdasági és pénzügyi bizottságokkal folytatott megbeszéléseket, valamint az érintett érdekelt felekkel tartott kétoldalú találkozókat.
3.7 Az EGSZB csalódottságának ad hangot amiatt, hogy az Egyesült Királyságban székhellyel rendelkező elszámolóházak számára az uniós székhelyű érdekelt felekhez biztosított korlátlan hozzáférés határidejét három évvel, 2025. június 30-ig meghosszabbították.
Úgy véli, hogy alapos tervet kellett volna kidolgozni, hogy közvetlenül a brexit után ösztönözzék az uniós székhelyű elszámolóházakra való áttérést.
Az EGSZB bírálja, hogy a 81 billió EUR értékű származékos piaccal kapcsolatban eddig nem tettek válaszlépéseket, korlátozott konzultációkat folytattak, és nagyon lassú a döntéshozatali folyamat.
3.8 Az európai bankok profitálnak egy többdevizás poolból az Egyesült Királyság piacán, és az európai elszámolóházakra való áttérés euroalapú elszámolási folyamatot eredményezne, ami jelentős költségekkel járna a bankrendszer számára.
Bár az EGSZB támogatja ezt az elmozdulást, és úgy véli, hogy azt a lehető leghamarabb meg kell valósítani, rámutat arra, hogy megfelelő ösztönzőket kell biztosítani annak megakadályozása érdekében, hogy a bankok más piacokra térjenek át.
Az uniós elszámolási ágazat megszilárdításához célzottabb és testre szabott ösztönzőket kellene figyelembe venni.
(5)
HL C 155., 2021.4.30., 20. o.