2023.5.25.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 184/37
4.4.
Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy nagyon fontos a befektetők tájékoztatása és az átláthatóság biztosítása az adóelkerülést, a vagyontárgyak nyomon követését, az igazgatók kötelezettségeit és felelősségét, a vállalkozás „pre-pack eljárás” keretében történő eladását, a fizetésképtelenséget kiváltó okot, a mikro- és kisvállalkozásokra vonatkozó különleges fizetésképtelenségi rendszert, a követelések rangsorolását és a hitelezői választmányokat érintő kérdésekkel kapcsolatban.
4.5.
Az EGSZB üdvözli ezenkívül, hogy a javaslat különleges eljárást vezet be a mikrovállalkozások felszámolásának megkönnyítése és felgyorsítása érdekében, ami költséghatékonyabb fizetésképtelenségi eljárást tesz lehetővé az ilyen vállalkozások számára.
Ezek a rendelkezések a „vagyontalan” mikrovállalkozások szabályos felszámolását is támogatják, és megoldást jelentenek arra, hogy egyes tagállamok elutasítják a fizetésképtelenségi eljárásokhoz való hozzáférést, ha a tervezett visszaszerzési érték nem éri el a bírósági költségeket.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ez az EU-ban előforduló fizetésképtelenségi esetek mintegy 90 %-át érinti, ezért úgy véli, hogy ennek az eljárásnak rendkívüli jelentősége van.
4.6.
Az EGSZB támogatja ugyan ezt a különleges eljárást, azonban figyelmeztet arra, hogy az a követelmény, miszerint e feladatokat az irányelv 12.
és azt követő cikkeivel összhangban a nemzeti bíróságoknak kell elvégezniük, a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek túlterheltségéhez vezethet, amennyiben e bíróságok feladata lesz úgy annak értékelése, hogy egy mikrovállalkozás valóban fizetésképtelen-e, ahogyan a szükséges hosszadalmas eljárások lefolytatása is.
Véleményünk szerint ez részben ellentmondana a javasolt jogszabály céljának.
Korábbi véleményeiben (9) az EGSZB kijelentette, hogy nem az a legjobb megoldás, ha szisztematikusan bírót vesznek igénybe, és új fórumok létrehozását javasolta, amelyek átvennék ezt a feladatot.
A független fizetésképtelenségi szakértők hatékony bevonása különösen a kevéssé szervezett mikrovállalkozók számára bizonyult hasznosnak az egyszerűsített felszámolási eljárásokban, és az EGSZB úgy véli, hogy aktívan fontolóra kell venni a fizetésképtelenségi szakértők bevonását (10).
4.7.
Az EGSZB ajánlja továbbá, hogy a fizetésképtelenségi szakértők – jogos érdek esetén – közvetlen és gyors hozzáféréssel rendelkezzenek a nemzeti eszköznyilvántartásokhoz, függetlenül attól, hogy melyik tagállamban jelölték ki őket.
Az EGSZB emellett rámutat arra, hogy még nem minden tagállamban hoztak létre ilyen nyilvántartásokat, és sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy mielőbb orvosolják ezt a helyzetet.
4.8.
A hatékonyság érdekében az EGSZB üdvözli a pre-pack eljárásokra vonatkozó javaslatot, amelyek során az adós vállalkozásának (vagy annak egy részének) értékesítését a fizetésképtelenségi eljárás hivatalos megindítása előtt készítik elő és tárgyalják meg.
Ez röviddel a vállalat felszámolására irányuló hivatalos fizetésképtelenségi eljárás megindítása után lehetővé teszi az értékesítés végrehajtását és a bevétel megszerzését.
Az EGSZB azonban óva int a 27. cikkben foglalt azon javaslattól, amely arra kötelezi az üzleti partnereket, például a fizetésképtelenségi eljárás alá vont vállalkozás beszállítóit, hogy kössenek teljesítésbe nem ment szerződéseket, amelyeket ezt követően az üzleti partner hozzájárulása nélkül a vállalkozás vevője számára engedményeznek.
Ez valójában mesterségesen hozzáköti őket egy olyan szerződéses partnerhez, amelyet nem ők választottak és soha nem is ellenőriztek le, és így korlátozza vállalkozói szabadságukat.
Ez még inkább érvényes a munkavállalókra, akiknek a foglalkozás megválasztására vonatkozó szabadságát nem sértheti a munkáltató személyét érintő kényszerváltás.
Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, a Parlamentet és a Tanácsot, hogy vizsgálják felül ezt a javaslatot.
Emellett a hitelezői választmány lehetséges bevonását és ellenőrzését a pre-pack eljárás keretében is meg kell erősíteni.
4.9.
Az EGSZB arra is rámutat, hogy az irányelv lényegében nem foglalkozik a követelések rangsorolását érintő konvergencia kérdésével, és nem gondoskodik a fizetésképtelenségi okok meghatározásáról.
Mivel ezek a harmonizált fizetésképtelenségi eljárások kulcsfontosságú követelményeit jelentik, az EGSZB nagyon sajnálja, hogy az Európai Bizottság nem fordított rájuk több figyelmet.
4.10.
Hasonlóképpen, a javaslat nem veszi kellőképpen figyelembe a fizetésképtelenséget kiváltó okokat, annak ellenére, hogy az irányelvről szóló közlemény ezzel ellentétes állítást tartalmaz.
A javaslat kimondja, hogy a tagállamokban a szokásos fizetésképtelenségi eljárás megindításának két általános kiváltó oka az illikviditási- és a mérlegteszt.
4.11.
A fizetésképtelenségi eljárások egyszerűsítése érdekében – amit az EGSZB elvben támogat – az irányelv azt javasolja, hogy az adósságok esedékességkori megfizetésére való képtelenség legyen az egyszerűsített felszámolási eljárás megindításának kritériuma.
Ahelyett, hogy iránymutatást adna arra vonatkozóan, hogy miként kell meghatározni azokat a konkrét feltételeket, amelyek alapján e kritérium teljesül, a javaslat arra kéri a tagállamokat, hogy maguk határozzák meg ezt a pontot, és lemond az uniós szintű koherencia lehetőségéről.
(9) (10)
Többek között a fizetésképtelenségi eljárásokról szóló EGSZB-vélemény (HL C 209., 2017.6.30., 21. o.).
Világbank, Principles for effective Insolvency and Creditor/debtor Regimes, 2021. évi átdolgozott kiadás, c6.1.
és c19.6. sz. elv.