2023.5.25.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 184/25
1.6.
A fa építőipari alkalmazása megerősíti a faanyag földrengésbiztos viselkedésével kapcsolatos nézeteket, amelyeket több eset, különösen az 1964-es alaszkai földrengés is alátámasztott.
Az EGSZB szerint a földrengésnek kitett területeken élőket arra kell ösztönözni, hogy faanyagokat használjanak építőanyagként.
2.
Általános megjegyzések 2.1.
Ez a vélemény a TEN/794. sz., „Faalapú építkezés a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére az építőiparban” című vélemény általános megjegyzéseihez kapcsolódik. 2.2.
Az építőipar jelentős mértékben hozzájárul az üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz, és így az éghajlati károk szempontjából is fontos tényező.
A kibocsátások főként a fosszilis tüzelőanyagok épületekben való, hő- és villamosenergia-termelés céljára történő felhasználása, valamint az építőanyagok előállítása révén keletkeznek.
Nagy szükség van az építőipari ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentését szolgáló intézkedésekre, például a megújuló energia használata, az épületek energiahatékonyságának javítása és a fenntartható építőanyagok használata révén (3). 2.3.
Az EGSZB hangsúlyozza: a fenntartható módon előállított fa építőipari építőanyagként betöltött szerepének a növelése érdekében hangsúlyozni kell a fanyersanyagok előállításához szükséges fenntartható erdőgazdálkodás szükségességét.
A fenntartható erdőgazdálkodás az erdők oly módon történő kezelését és használatát jelenti, hogy azok környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból fenntarthatók legyenek.
Ez azt jelenti, hogy az erdők mind a jelenlegi, mind a jövőbeli generációk számára megmaradnak, és a természeti erőforrásokat felelősségteljesen használják fel.
A fenntartható erdőgazdálkodás fontos része az erdők biológiai sokféleségének és ökoszisztéma-szolgáltatásainak a megőrzése.
Fontos az is, hogy csökkentsék az erdők sebezhetőségét a természetes bolygatásokkal, például erdőtüzekkel és rovarfertőzésekkel szemben.
2.4.
Műszaki szempontból megállapítható, hogy a faépítkezés más építőanyagokhoz, például a betonhoz képest lényegesen kevesebb úgynevezett szürke energiát vesz igénybe.
A szürke energia a termékek előállításához, szállításához, tárolásához és újrafeldolgozásához felhasznált energiát jelenti.
A szürke energia csökkentése azt jelenti, hogy kevesebb energiát használnak fel ezekhez a folyamatokhoz, ami a CO2-kibocsátás csökkenéséhez és fenntarthatóbb energia­ fogyasztáshoz vezet.
A szürke energia csökkentése hozzájárulhat a vállalkozások versenyképességének a javításához is.
2.5.
Az EGSZB megjegyzi, hogy a jogi szabályozás olykor gátolja a faalapú építkezés fejlődését azáltal, hogy korlátozza a fa építőanyagként való felhasználását, vagy olyan előírásokat és szabványokat ír elő, amelyek megvalósítása a faalapú építkezés számára nehéz vagy költséges.
Erre példa a faépületek magassági határa, ami egyes országokban meg van szabva.
Ez korlátozhatja a faalapú építkezés lehetőségeit, és akadályozhatja az innovatív faszerkezetek fejlesztését.
Az épületek tűzvédelmének területén nem fogadható el, hogy a faanyagra más teljesítményszabályok vonatkozzanak, mint egyéb anyagokra.
Az EGSZB támogatja a szabályok európai szintű homogenizálását, függetlenül az anyagtól. 2.6.
A faalapú építkezés jelentősen hozzájárulhat egy nagyobb mértékben körforgásos gazdaság létrejöttéhez és különösen a releváns uniós szakpolitikákban is megfogalmazott célkitűzéshez, amely egy még erősebben bioalapú gazdálkodás kialakítására irányul.
E tekintetben tovább kell fejleszteni a fa és a faalapú termékek alkalmazási körét és anyagi tulajdonságait.
Ebben a folyamatban elsősorban a fatermékek újrafeldolgozhatósága játszik kiemelt szerepet.
Emellett azonban a fa más anyagokkal való kombinálása is még fontosabbá válik.
Az anyagtulajdonságok és az összetett anyagok területén folytatott kutatási együttműködés összehangolt és támogatott európai előmozdítása fontos szerepet játszhat e tekintetben, és ösztönözheti az innovációt. 2.7.
Iparágainknak a társadalmilag is alátámasztott „Ipar 5.0” koncepciója felé történő átalakítása erős műszaki dimenzióval bír.
A digitalizáció (építés – információ – modellezés), a robotizáció és a gépi tanulás (mesterséges intelligencia) alkalmazása át fogja alakítani a teljes értékláncot, az erdőgazdálkodástól az építésig, a megőrzésig és az újrafeldolgozásig.
Ehhez jogi keretre van szükség az általános termékkövetelmények, az építési termékekre vonatkozó követelmények és a szabványosítás tekintetében.
Ezeket össze kell hangolni a faalapú építkezés területén.
Az Ipar 5.0 számára felvázolt szociális célkitűzésekkel összhangban a technológiai fejlesztéseknek és a munkaszervezési koncepcióknak emberközpontú megközelítést kell követniük a technológiatervezésben.
Az is fontos lesz, hogy a technológiai fejlesztéseknél már az első lépéstől kezdve szisztematikusan figyelembe vegyük az egészséges munka- és életkörülményekre gyakorolt lehetséges pozitív vagy negatív hatásokat.
(3)
Vö.
Kreislaufwirtschaft für die Dekarbonisierung des EU-Bausektors – Modellierung ausgewählter Stoffströme und Treibhausgasemissionen [A körforgásos gazdaság az uniós építőipar dekarbonizációjának szolgálatában – egyes anyagáramok és üvegházhatásúgáz-kibocsátások modellezése].
Thurid Lotz, Andrea Herbst, Matthias Rehfeldt.